УХВАЛА

23 квітня 2021 року 
м. Київ

Справа №  916/3512/19 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Губенко Н. М. - головуючий, Бакуліна С. В., Кролевець О. А.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖІ 365"

на рішення Господарського суду Одеської області
у складі судді Волкова Р. В.
від 08.09.2020 та
на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду
у складі колегії суддів: Лавриненко Л. В., Аленін О. Ю., Мишкіна М. А.
від 24.02.2021

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖІ 365"
до Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" в особі Чорноморської філії Державного підприємства "Адміністрація морських портів України"
про стягнення 2 006 474,25 грн

та за зустрічним позовом Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" в особі Чорноморської філії Державного підприємства "Адміністрація морських портів України"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖІ 365"
про стягнення 517 980,08 грн, 

ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖІ 365" звернулось до Господарського суду Одеської області з позовом до Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" в особі Чорноморської філії Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" про стягнення 2 006 474,25 грн (з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог).
В свою чергу Державне підприємство "Адміністрація морських портів України" в особі Чорноморської філії Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" звернулось до Господарського суду Одеської області із зустрічним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖІ 365" про стягнення 517 980,08 грн.
Рішенням Господарського суду Одеської області від 08.09.2020 у справі № 916/3512/19 у задоволенні первісного позову відмовлено у повному обсязі. Зустрічний позов задоволено: присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖІ 365" на користь Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" в особі Чорноморської філії Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" заборгованість в сумі 517 980,08 грн. 
Постановою від 24.02.2021 Південно-західний апеляційний господарський суд залишив без змін рішення Господарського суду Одеської області від 08.09.2020 у справі № 916/3512/19.
05 квітня 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖІ 365" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Одеської області від 08.09.2020 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 24.02.2021 у справі № 916/3512/19. 
14 квітня 2021 року на адресу Суду надійшли заперечення Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" в особі Чорноморської філії Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" проти прийняття до розгляду касаційної скарги та відкриття касаційного провадження у справі № 916/3512/19, в яких заявник просить повернути касаційну скаргу на підставі пункту 4 частини 4 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, оскільки Товариством з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖІ 365" не зазначено підстав касаційного оскарження судових рішень, визначених частиною 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України. 
Втім, подані заперечення Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" в особі Чорноморської філії Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" Судом відхиляються з огляду на таке.
За приписами частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини 1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у випадках, зазначених у пунктах 1-4.
При цьому, пунктом 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав). 
Частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Згідно із приписами частин 1 та 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Пунктом 4 частини 4 статті 292 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається судом також, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.
Відповідно до пункту 5 статті 292 Господарського процесуального кодексу України питання про залишення касаційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги. Питання про повернення касаційної скарги суд касаційної інстанції вирішує протягом двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Враховуючи викладене, у разі відсутності в касаційній скарзі підстав касаційного оскарження (що у розумінні частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права), Суд згідно із пунктом 4 частини 4 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, повертає касаційну скаргу. Проте якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 Господарського процесуального кодексу України, пунктом 5 частини 2 якої встановлено, що в касаційній скарзі зазначаються підстави касаційного оскарження судових рішень саме з посиланням на виключні випадки касаційного оскарження, встановлені пунктами 1, 2 та 4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку для усунення недоліків, відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України
Перевіривши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖІ 365", Судом встановлено, що вона підлягає залишенню без руху з огляду на таке.
Статтею 288 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 4 статті 293 Господарського процесуального кодексу України.
З Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що повний текст постанови Південно-західного апеляційного господарського суду від 24.02.2021 у справі № 916/3512/19 складений та підписаний 02.03.2021, отже з цього моменту почався перебіг двадцятиденного строку, встановленого для її оскарження в касаційному порядку. Таким чином, останнім днем для подання касаційної скарги на оскаржувану постанову було 22.03.2021 включно, після цього процесуальний строк вважається таким, що пропущений.
Із касаційної скаргою Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖІ 365" звернулося 05.04.2021, про що свідчить дата на відтиску поштового штампу на конверті, в якому касаційна скарга надійшла на адресу Верховного Суду, тобто після перебігу строку, встановленого для подання касаційної скарги, передбаченого Господарським процесуальним кодексом України, проте із клопотанням про його поновлення.
В обґрунтування пропуску строку на касаційне оскарження Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖІ 365" зазначає, що постанова Південно-західного апеляційного господарського суду від 24.02.2021 у справі № 916/3512/19 йому вручена 15.03.2021. Водночас доказів на підтвердження такого до касаційної скарги не додано. До клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження додана лише копія роздруківки з офіційного сайту Акціонерного товариства "Укрпошта" по поштовому відправленню з трек номером 6511913236218, з якої неможливо дійти висновку, що цей трек номер співпадає з трек номером на поштовому конверті, в якому на адресу скаржника надійшов повний текст оскаржуваної постанови.
Суд звертає увагу скаржника, що згідно з приписами частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції. Такими доказами можуть бути, зокрема, поштовий конверт із трек номером, в якому копія оскаржуваної постанови надійшла скаржникові.
Нормами Господарського процесуального кодексу України не передбачається автоматичного та безумовного поновлення строку на касаційне оскарження, у зв`язку з лише самим посиланням на дату отримання копії судового рішення. Дійсно, учасник справи має право на поновлення пропущеного строку, проте для цього необхідно заявити відповідне клопотання, обґрунтувати поважність причин пропуску такого строку та надати суду відповідні докази. 
Крім того, відповідно до пункту 1 частини 1 статті 287 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині 3 цієї статті.
Поряд з цим, за приписами частини 2 зазначеної статті підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини 1 цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.
При цьому пунктом 5 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав). 
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини 2 статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
Таким чином, з огляду на зміст наведених вимог процесуального закону, при касаційному оскарженні судових рішень з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, окрім посилання на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, касаційна скарга має містити: 
пункт 1) - формулювання застосованого судом апеляційної інстанції висновку щодо застосування норми права, з яким не погоджується скаржник, із зазначенням цієї норми права та змісту правовідносин, у яких ця норма права застосована, а також посилання на постанови Верховного Суду, в яких зроблено інший (який саме) висновок щодо застосування цієї ж норми права та в яких (подібних) правовідносинах, із зазначенням, в чому саме полягає невідповідність оскарженого судового рішення сформованій правозастосовчій практиці у подібних правовідносинах ; 
пункт 2) - обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні, із чіткою вказівкою на норму права (абзац, пункт, частина статті), а також зазначенням такого правового висновку, описом правовідносин та змістовного обґрунтування мотивів такого відступлення;  
пункт 3) - зазначення норми права щодо якої відсутній висновок її застосування із конкретизацією змісту правовідносин, в яких цей висновок відсутній та обґрунтувати необхідність формування єдиної правозастосовчої практики щодо цієї норми для правильного вирішення справи. 
Водночас у касаційній скарзі Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖІ 365" відсутнє зазначення підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 Господарського процесуального кодексу України підстави (підстав). При цьому скаржник викладає обставини справи та перелік правових норм, які, на його думку, неправильно застосовані/порушені господарськими судами при прийнятті оскаржених судових рішень.
Також, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".
Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з позовної заявою) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з частиною 5 статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання зустрічних позовних заяв, а також заяв про вступ у справу третіх осіб із самостійними позовними вимогами судовий збір справляється на загальних підставах.
Таким чином, при зверненні до господарського суду у даній справі, судовий збір підлягав сплаті у сумі 30 097,11 грн за первісним позовом (1,5% від 2 006 474,25 грн) та 7 769,70 грн за зустрічним позовом (1,5% від 517 980,08 грн), всього - 37 866,81 грн.
Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що у контексті визначення розміру судового збору за подання касаційної скарги "ставка, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви", має визначатися за розміром ставок, встановлених статтею 4 Закону України "Про судовий збір" на момент пред`явлення відповідного позову. Об`єктом, з якого розраховується розмір ставки судового збору за подання касаційної скарги, є саме позовна заява (зустрічна позовна заява), а базою для такого розрахунку - ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні відповідної позовної заяви (у разі об`єднання в одній заяві вимог майнового та/або немайнового характеру, декількох вимог немайнового характеру - загальна сума усіх вимог у відсотковому співвідношенні до ціни позову та/або у фіксованому розмірі).
Оскільки кожна позовна заява є самостійним, окремим об`єктом справляння судового збору, то за подання касаційної скарги на рішення суду судовий збір справляється у відсотковому співвідношенні до розміру судового збору, що підлягав сплаті при поданні кожної окремої відповідної позовної заяви.
У разі оскарження в касаційному порядку судового рішення, ухваленого за наслідками розгляду первісного та зустрічного позовів, якщо сторона не згодна з таким рішенням у цілому, судовий збір має сплачуватися з урахуванням результатів розгляду як первісного, так і зустрічного позовів.
Враховуючи, що Товариство з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖИ 365" просить рішення Господарського суду Одеської області від 08.09.2020 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 24.02.2021 у справі № 916/3512/19 скасувати та прийняте нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖИ 365" про стягнення з Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" в особі Чорноморської філії Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" 2 006 474,25 грн, а у задоволенні зустрічного позову Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" в особі Чорноморської філії Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖИ 365" 517 980,08 грн відмовити, то при зверненні з касаційною скаргою на вказані судові рішення судовий збір підлягав оплаті у сумі 75 733,62 грн, а саме (30 097,11 грн +  7 769,70 грн) * 200%, де 30 097,11 грн - розмір судового збору, що підлягав сплаті при поданні позовної заяви, 7 769,70 грн - розмір судового збору, що підлягав сплаті при поданні зустрічної позовної заяви, 200% - ставка судового збору за подання касаційної скарги.
Однак до касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖИ 365" додане платіжне доручення № 298 від 18.03.2021 про сплату 30 097,14 грн та платіжне доручення № 315 від 22.03.2021 про сплату 7 769,70 грн (разом - 37 866,84 грн). Тобто судовий збір за подання касаційної скарги до суду касаційної інстанції сплачений у розмірі меншому, ніж встановлено чинним законодавством.
Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Згідно із частиною 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
З огляду на викладене, касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖИ 365" на рішення Господарського суду Одеської області від 08.09.2020 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 24.02.2021 у справі № 916/3512/19 підлягає залишенню без руху на підставі частин 2 та 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, із наданням скаржнику строку для усунення недоліків, шляхом:
-          подання Суду відповідних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження вищезазначених судових рішень, а саме: доказів отримання повного тексту оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції саме 15.03.2021;
-          зазначення підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 Господарського процесуального кодексу України підстави (підстав) у спосіб, передбачений пунктом 5 частини 2 статті 290 цього Кодексу;
-          подання Суду документу про доплату судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Одеської області від 08.09.2020 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 24.02.2021 у справі № 916/3512/19 в установленому законом порядку та розмірі, а саме у сумі 37 866,78 грн. Таким чином, щоб у загальному розмірі разом із вже сплаченими 37 866,84 грн, загальна сума складала 75 733,62 грн.
Згідно з частиною 4 статті 174 та частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.
Відповідно до абзацу 2 частини 3 статті 292 та пункту 4 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.
На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 288, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, статтею 4 Закону України "Про судовий збір", Суд
У Х В А Л И В:
1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖИ 365" на рішення Господарського суду Одеської області від 08.09.2020 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 24.02.2021 у справі № 916/3512/19 залишити без руху.

2. Надати Товариству з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖИ 365" строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

3. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖИ 365", що невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали є підставою для повернення касаційної скарги без розгляду.

4. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю "ЕНЕРДЖИ 365", що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий                                                                             Н. М. Губенко

Судді                                                                                              С. В. Бакуліна 

                                                                                                  О. А. Кролевець