ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/14663/19          Суддя (судді) суду 1-ї інстанції: 
          Кузьменко А.І.

ПОСТАНОВА
Іменем України

05 квітня 2021 року          м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого судді          Сорочка Є.О.,
суддів           Єгорової Н.М., 
          Коротких А.Ю.,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м.Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "АЕРС" до Головного управління ДФС у м. Києві, Головного управління ДПС у м.Києві про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: 
- визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДФС у м. Києві щодо не внесення інформації до Реєстру заяв про повернений суми бюджетного відшкодування даних щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника в порядку пункту 200.13. статті 200 Податкового кодексу України (далі - ПК); 
- зобов`язати Головне управління ДФС у м. Києві внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування інформацію щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника ТОВ "Науково-виробниче підприємство "АЕРС" відповідно до пункту 200.13. статті 200 ПК, про: дату закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення від 23.08.2017 №0043771404; суму бюджетного відшкодування у розмірі 1 200  000 грн як узгоджену за результатами оскарження; інформацію щодо платіжних реквізитів, необхідних для перерахування сум бюджетного відшкодування на поточний банківський рахунок ТОВ "Науково-виробниче підприємство "АЕРС" у банку ПАТ «КРЕДОБАНК».
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2020 року позов задоволено:
- визнано протиправною бездіяльності Головного управління ДФС у місті Києві щодо внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування інформації щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника ТОВ "Науково-виробниче підприємство "АЕРС" відповідно до пункту 200.13. статті 200 ПК;
- зобов`язано Головне управління ДФС у м. Києві внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування інформацію щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника ТОВ "Науково-виробниче підприємство "АЕРС" відповідно до пункту 200.13. статті 200 ПК, про: дату закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення від 23.08.2017 №0043771404; суму бюджетного відшкодування у розмірі 1 200  000 грн як узгоджену за результатами оскарження; інформацію щодо платіжних реквізитів, необхідних для перерахування сум бюджетного відшкодування на поточний банківський рахунок ТОВ "Науково-виробниче підприємство "АЕРС" у банку ПАТ "КРЕДОБАНК".
Відповідач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстави для вчинення спірних дій відсутні.
Позивач у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.
Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що           позивачем подано декларацію з податку на додану вартість за травень 2017 року, у якій заявлено про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість у розмірі 1 200  000 грн, сформованого за рахунок податкового кредиту з податку на додану вартість за період вересень 2016 року.
Згідно із підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПК проведено документальну позапланову виїзну перевірку достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку за травень 2017 року (податкова декларація з податку на додану вартість від 19.06.2017 №9116617191), за результатами якої складено акт від 14.08.2017 №572/26-15-14-04-01/35031451, яким зафіксовано порушення позивачем пункту 185.1 статті 185, пунктів 198.1, 198.3, 198.6 статті 198, пунктів 200.1, 200.4 статті 200, пункту 201.1 статті 201 ПК, що призвело до завищення податкового кредиту по податку на додану вартість за період вересень 2016 року на загальну суму ПДВ 1 200  000 грн. та, відповідно, завищення від`ємного значення за вересень 2016 року на суму 1 200  000 грн, в результаті чого завищено заявлену суму бюджетного відшкодування ПДВ за травень 2017 року на суму ПДВ 1 200  000 грн.
На підставі висновків акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення - рішення від 23.08.2017 №0043771404 форми «В1», яким зменшено суму бюджетного відшкодування з податку на додану вартість у розмірі 1 200  000 грн. та штрафних (фінансових) санкцій у сумі 300 000,00 грн.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.08.2018 у справі №826/12030/17 визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві №0043771404 від 23.08.2017.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.08.2018 у справі №826/12030/17 залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.03.2019.
У подальшому, 22.04.2019 позивач звернувся до Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві із претензією щодо внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, інформації про узгодженість суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість, а саме: дату закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення від 23.08.2017 №0043771404; суму бюджетного відшкодування у розмірі 1 200  000 грн. як узгоджену за результатами оскарження; інформацію щодо платіжних реквізитів, необхідних для перерахування сум бюджетного відшкодування на поточний банківський рахунок ТОВ "Науково-виробниче підприємство "АЕРС".
Листом від 21.05.2019 № 62519/П/26-15-14-04-01-15 Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві повідомило позивача, що ним, Головним управлінням Державної фіскальної служби у місті Києві, подано касаційну скаргу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.08.2018 у справі №826/12030/17.
Вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з позовом. 
Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду орган ДФС на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку, що є передумовою для отримання платником податків належної йому суми бюджетного відшкодування.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.
Відповідно до пункту 200.1 статті 200 ПК сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.
Згідно підпункту «б» пункту 200.4 статті 200 ПК при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума    підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.
Згідно підпунктів 200.7.1, 200.7.2 пункту 200.7 статті 200 ПК платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.
Формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.
Заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.
Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.
Відповідно до пункту 200.10, підпункту «ґ» пункту 200.12 статті 200 ПК у строк, передбачений абзацом першим пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу, контролюючий орган проводить камеральну перевірку даних податкової декларації або уточнюючих розрахунків (в разі їх подання).
Зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат: ґ) з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.
У випадках, передбачених підпунктами "а", "г" і "ґ" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.
Згідно пункту 200.15 статті 200 ПК у разі коли за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.
Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду контролюючий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.
Аналіз викладених норм дає підстав для висновку, що при від`ємному значенні суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України, платник податку вправі прийняти рішення про повернення суми бюджетного відшкодування та подати контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, після чого контролюючий орган має провести перевірку визначених платником сум та, в разі наявності підстав, скоригувати ці суми, прийнявши відповідне податкове повідомлення-рішення. У цьому випадку, визначені платником суми бюджетного відшкодування контролюючий орган зобов`язаний внести до Реєстру заяв не пізніше наступного робочого дня після отримання, зокрема, відповідного рішення суду про скасування податкового повідомлення-рішення.
Колегія суддів наголошує на тому, що норми чинного законодавства не визначають будь-яких застережень щодо виконання вказаного обов`язку контролюючого органу щодо внесення спірних відомостей до Реєстру заяв. У тому числі положення ПК не допускають можливості бездіяльності податкового органу у разі, якщо на час отримання відповідного рішення суду визначений платником у заяві рахунок для повернення відшкодування був закритим.
Не спростовують цього висновку також і положення Порядку ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 січня 2017 року № 26, якими виключно передбачено необхідність внесення у реєстр відомостей про реквізити поточного рахунка платника податку для перерахування бюджетного відшкодування. Зазначені положення не забороняють вносити відомості про закриті рахунки чи про інші поточні рахунки, які платник не згадував у заяві про повернення відшкодування.
У свою чергу, матеріали справи не містять доказів, а податковим органом не було надано відомостей про те, що ним, як суб`єктом владних повноважень, з огляду на визначені законом імперативні строки внесення відомостей до Реєстру заяв, не вчинялося будь-яких дій щодо з`ясування рахунку позивача для перерахування йому бюджетного відшкодування. 
Поновлення інтегрованій картці позивача відомостей про суми від`ємного значення, які були зменшені скасованим податковим повідомленням-рішенням, не свідчить про виконання відповідачем обов`язку внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.
Вказані скаржником обставини закриття банківського рахунку позивача та формування відповідачем листа про відсутність інформації про відкриті рахунки позивача, не виправдовує оскаржуваної бездіяльності відповідача, не свідчить про її протиправність та не є підставою для відмови позивачу у захисті його права на отримання бюджетного відшкодування податку.
Суд наголошує, що у спірних правовідносинах, позивач як добросовісний платник податків виконав всі покладені на нього обов`язки, у тому числі щодо визначення цільового банківського рахунку. Водночас, закриття у 2019 році цього рахунку, який був повідомлений податковому органу ще у 2017 році, не може позбавляти позивача права на отримання бюджетного відшкодування , виправдовуючи таким чином недобросовісну та протиправну бездіяльність відповідача.
Банківський рахунок позивача був закритий вже після його звернення до суду із позовом, який розглядається у даній справі, а лист про необхідність надання актуального банківського рахунку сформований лише після прийняття судом першої інстанції оскаржуваного рішення.
З цього суд доходить висновку, що відповідач, порушивши права позивача на отримання бюджетного відшкодування прийняттям неправомірного податкового повідомлення-рішення, яке було скасоване судом, не виправляв у розумні строки своєї подальшої поведінки та діяв недобросовісно.
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність оскаржуваної бездіяльності відповідача.
Відповідно до пунктів 200.12, 200.13 статті 200 ПК узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України".
На підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п`яти операційних днів.
З огляду на протиправну бездіяльність податкового органу, позивач був позбавлений права на отримання у встановлений законом строк суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.
Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про задоволення позову.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. 
Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.
Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись статтями 34, 243, 311, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м.Києві залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 листопада 2020 року - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної  скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя          Є.О. Сорочко

Суддя          Н.М. Єгорова

Суддя          А.Ю. Коротких