ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2021 р.	Справа № 520/12411/2020	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Мінаєвої О.М.,
Суддів: Калиновського В.А. ,  Макаренко Я.М. ,
за участю секретаря судового засідання Лисенко К.В.
          розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.01.2021, головуючий суддя І інстанції: Супрун Ю.О., м. Харків, повний текст складено 29.01.21 року по справі № 520/12411/2020
          за позовом          ОСОБА_1  
          до         Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції                 
          про скасування наказу,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (далі - відповідач), в якому просить суд скасувати наказ Начальника управління патрульної поліції у Харківській області Департаменту патрульної поліції від 12.08.2020 № 72 в частині застосування до інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 21 січня 2021 року позовну заяву залишено без задоволення. 
Позивач, не погодившись із вказаним рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.01.2021 року по справі №520/12411/2020 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги, позивач зазначає, що судом першої інстанції не встановлено обставини, що мають значення для справи, зокрема, позивач вказує на формальний і неналежний характер службового розслідування. Крім того, позивач зазначає, що висновок службового розслідування базується лише на поясненнях старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції С. Барибіна, та на зробленому ним відеозаписі, який, на думку позивача, не є належним та допустимим доказом, оскільки відеозапис триває 8 хвилин, із яких 2 секунди можливо розгледіти, що у транспортному засобі знаходяться особи, проте встановити їх особи неможливо, встановити чим займаються в даний момент також неможливо. Крім того, позивач заперечує факт сну екіпажу Купол-4207 та Купол-4208, та під час перевірки відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції в них була перерва для прийому їжі, яка передбачена Наказом №260 від 06.04.2016 року «Про затвердження порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС зі специфічними умовами навчання». Крім того, позивач звертає увагу на порушення відповідачем строку проведення службового розслідування та строк притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача. 
Колегія суддів, заслухавши доповідь обставин справи, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що старшим інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції Барабіним С.С., складено 05.05.2020 рапорт згідно з яким повідомляється: що у ході перевірки несення служби особовим складом батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП встановлено, що о 02 годині 44 хвилині 05.05.2020 екіпажі КУПОЛ-4207 та КУПОЛ-4208 у складі поліцейського взводу № 2 роти №4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції Толкачова С.С., поліцейського взводу № 1 роти № 4 батальйону № 4 УПП у Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції Черкашина В.В., поліцейського взводу № 1 роти № 4 батальйону № 4 УПП у Харківській області ДПП рядового ОСОБА_2 , інспектор взводу №1 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 1 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП рядового поліції ОСОБА_3 , перебували у власному автомобілі за адресою: АДРЕСА_1 та спали.
Інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 доповідною запискою від 14.05.2020 повідомила начальника управління про можливі прояви порушення службової дисципліни з боку працівників УПП у Харківській області ДПП. 
Наказом від 14.05.2020 № 151 “Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії”, серед іншого, призначено службове розслідування. 
Згідно зі змістом доповідної записки 10.06.2020 т.в.о. заступника начальника – начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції Диняк Я. повідомлено керівництво про необхідність продовження терміну службового розслідування стосовно позивача. (а.с.28).
Наказом від 10.06.2020 № 180 вирішено питання “Про продовження строку проведення службового розслідування”, на один місяць. (а.с.110).
Згідно висновку службового розслідування від 12.07.2020 року, проведеного за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку інспектора взводу №1 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП лейтенанта поліції Лелюка А.О., відомості, які стали підставою для призначення службового розслідування, вважати такими, що підтвердились, чим порушено вимоги підпунктів 1, 2 пункту 2.1 розділу ІІ, підпунктів 1, 10 пункту 3.1 розділу ІІІ Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої Наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 № 4/1, п. п. 1, 2, 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», п. 1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення, пунктів 1, 2 частини першої ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію»,  на підставі пункту 2 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» дисциплінарна комісія вважала застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
За результатами проведеного службового розслідування наказом Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції № 72 від 12.08.2019 застосовано до інспектора взводу № 1 роти № 4 батальйону № 4 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді догани. 
Відмовивши у задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що службове розслідування відповідачем проведено об`єктивно, а накладене стягнення відповідає тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.
У відповідності до ч. 1  ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію» від 2 липня 2015 року № 580-VIII  поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
У відповідності до п.1, п.2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Відповідно до  ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію»,  у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
На підставі пп.1, 10, 11 пп. 3.1 розділу ІІІ «Обов`язки поліцейського патрульної поліції» Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом ДПП від 05.01.2016 №4/1, поліцейський патрульної поліції під час несення служби зобов`язаний неухильно дотримуватись положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність патрульної поліції, а також присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно і наполегливо самовдосконалюватись, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції; у разі отримання інформації про можливе вчинення корупційного чи дисциплінарного правопорушення негайно інформувати безпосередньо керівника та (або) служби моніторингу патрульної поліції, і вжити заходів щодо його запобігання та припинення.
На підставі пп. 1 п. 2.1 Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 № 4/1, поліцейський патрульної поліції під час несення відповідно до покладених на нього завдань під час несення служби здійснює безперервне та цілодобове патрулювання території обслуговування з метою забезпечення публічної безпеки і порядку, контролю за дотриманням правил дорожнього руху, забезпечення його безпеки та за правомірністю експлуатації транспортних засобів на вулично-дорожній мережі.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».
Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Згідно зі ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - це дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента країни і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.
Згідно зі ст. 11 Статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до частини другої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції .
Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Так, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до ч. 1 ст. 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807 (далі – Порядок №893).
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (п. 1, 2 розділу 2 Порядку №893) 
Відповідно до п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
На підставі пункту 1 Розділу VІ Порядку №893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Таким чином, законодавством регламентовано чітку та послідовну процедуру притягнення особи, яка проходить службу в Національній поліції, до дисциплінарної відповідальності. Зазначена процедура, зокрема, передбачає необхідність призначення та проведення службового розслідування для встановлення наявності або відсутності підстав для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності.
Матеріалами справи встановлено, що призначення службового розслідування відбулось за доповідною запискою інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції Комарової М., та рапорту старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітана поліції Барибіна С. 
За змістом висновку службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни з боку інспектора взводу №1 роти №4 батальйону №4 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 , встановлено, що у нічну зміну з 20.00 04.05.2020 до 08.00 05.05.2020 у складі екіпажу “КУПОЛ-4207”, несли службу інспектор взводу № 1 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції Черкашин Вадим Вікторович, інспектор взводу № 1 роти №4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 . Також, у складі екіпажу “КУпОЛ-4208”, несли службу поліцейський взводу № 2 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_5 , поліцейський взводу № 1 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП рядовий поліції ОСОБА_3 та поліцейський взводу № 1 роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП рядовий поліції Лимар Владислав Дмитрович. 
Як встановлено відеозаписом, долученого до рапорту капітана ОСОБА_6 від 06.05.2020 року, яким керувалася дисциплінарна комісія при формуванні висновку службового розслідування, була підтверджена інформація, яка викладена в рапорті, а саме те, що в припаркованому цивільному автомобілі, під час несення служби спали два екіпажі поліції, а саме «Купол – 4207» та «Купол – 4208», тим самим свідомо самоусунулись від несення служби, а як наслідок, на кількість та якість відпрацювання звернень громадян та забезпечення громадського порядку, що стоїть на контролі у керівництва ДПП та Національної поліції України.
За змістом книги нарядів роти № 4 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП встановлено, що 04.05.2020 о 20.00 лейтенант поліції ОСОБА_1 , отримав вогнепальну зброю “ФОРТ- 17”, 2 магазини та 28 набоїв, про що засвідчив підписом у зазначеному журналі. 
Крім того, в період часу з 20.00 04.05.2020 до 08.00 05.05.2020 члени екіпажів “КУПОЛ-4207” та “КУПОЛ-4208” не здійснювали вхід до системи Інформаційно-телекомунікаційної системи “Інформаційний портал Національної поліції України” (надалі за текстом - ІПНП), встановленої на планшетному пристрої, тим самим самоусунулись від отримання та відпрацьовування викликів надісланих працівником підрозділу “ 102”, в порушення вимог п.1 розділу II Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженого Наказом МВС України від 16.02.2018 року №111.
Під час службового розслідування ОСОБА_1 , пояснив, що знаходився в особистому автомобілі під час перерви для вживання їжі.
Колегія суддів зазначає, що твердження відповідача базуються на відеозаписі з нагрудного відео-реєстратора ZM, зафіксованого старшим інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції Барабіним С.С, відповідно до якого, позивач перебуває з заплющеними очима в нерухливому стані на водійському сидінні, та не вживав їжу не реагуючи на світ ліхтаря капітаном поліції ОСОБА_6 . В ході спілкування з старшим інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції Барабіним С.С., коли вийшов з транспортного засобу, продемонстрував наявність в нього їжі.
В своїй апеляційній скарзі та письмових поясненнях, позивач спростовує факт сну під час служби.
Разом з тим, апеляційна скарга не містить спростувань опису відеозапису.
В своїй апеляційній скарзі позивач зазначає, що висновок службового розслідування базується лише на поясненнях старшого інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції С. Барибіна, та на зробленому ним відеозаписі, який, на думку позивача, не є належним та допустимим доказом, оскільки відеозапис триває 8 хвилин, із яких 2 секунди можливо розгледіти, що у транспортному засобі знаходяться особи, проте встановити їх особи неможливо, встановити чим займаються в даний момент також неможливо.
Колегія суддів вважає вказані доводи необґрунтованими, оскільки відповідачем надані до суду апеляційної інстанції докази порушення режиму позивача під час несення служби, а також відповідачем вказано на зловживання позивачем своїм відпочинком.
Крім того, позивач в своїй апеляційній скарзі вказує на перерву для прийому їжі, яка передбачена Наказом №260 від 06.04.2016 року «Про затвердження порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС зі специфічними умовами навчання», тобто позивач вказує на можливість  перерви для відпочинку та харчування.
Колегія суддів вважає такі доводи необґрунтованими, оскільки дисциплінарне стягнення покладено саме за фактом неналежного виконання своїх службових обов`язків позивачем о 02 год 44 хв. 05.05.2020, а не на протязі нічної зміни.
Крім того, позивачем знехтувано вимогами щодо занесення перерви до планшету. 
Стосовно доводів апеляційної скарги на порушення відповідачем строку проведення службового розслідування та строку притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, то колегія суддів зазначає, що Наказом начальника ДПП УПП в Харківській області від 10.06.2020 № 180 вирішено питання “Про продовження строку проведення службового розслідування”, на один місяць.
Вказаний наказ не був предметом позовних вимог, що унеможливлює його розгляд, на підставі ч. 5 ст. 308 КАС України, відповідно до положень якої, суд апеляційної інстанції не може розглядати позовні вимоги та підстави позову, що не були заявлені в суді першої інстанції.
Разом з тим,  ч. 1 та ч. 2 ст. 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України зазначено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.
Отже, відповідачем дотримано встановлені строки в ході проведення службового розслідування та притягнення позивача до відповідальності.
Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку знайшов своє підтвердження в ході судового розгляду, відтак останнього правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності.
Колегія суддів зазначає, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.
Тобто, до поведінки особи, яка проходить службу в поліції, ставляться спеціальні вимоги, яких вона повинна дотримуватися як під час виконання своїх службових обов`язків, так і в позаслужбовий час, у повсякденному житті.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні відносини, чи порушено норми процесуального права.
Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ч.ч. 1-4 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому відсутні підстави для його скасування та задоволення апеляційних вимог позивача у справі.
Згідно ч.ч. 1-4 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1  залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.01.2021 по справі № 520/12411/2020  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 	(підпис)	О.М. Мінаєва	
Судді	(підпис)  (підпис) 	В.А. Калиновський    Я.М. Макаренко   	
Повний текст постанови складено  26.05.2021 року