УХВАЛА

11 травня 2021 року 
Київ
справа №826/11910/16
адміністративне провадження №К/9901/2817/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Жука А.В.,
суддів: Мартинюк Н.М.,  Мельник-Томенко Ж.М., 
перевіривши матеріали касаційної скарги Громадської організації "Єврейська правозахисна група" на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.12.2019 у справі №826/11910/16 
за позовом Громадської організації "Єврейська правозахисна група",  Громадської організації "Антифашистська правозахисна ліга" до Київської міської ради, треті особи: Політична партія "Всеукраїнське об`єднання "Свобода",  Громадська організація "Мистецький центр "Локація",  Український інститут національної пам`яті,   ОСОБА_1 ,  Громадська організація "Інститут правової політики та соціального захисту імені Ірини Бережної",  Київська міська організація ветеранів,  Громадська організація "Ветерани праці - діти війни", про визнання дій протиправними, зобов"язання вчинити дії, визнання нечинними рішень,
ВСТАНОВИВ:
На розгляд колегії суддів Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян передано касаційну скаргу Громадської організації "Єврейська правозахисна група" на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 грудня 2019 року у справі №826/11910/16.
Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 28.01.2020 визначено новий склад суду: Жук А.В. (головуючий суддя), Мартинюк Н.М., Мельник-Томенко Ж.М. 
Суддею-доповідачем Жуком А.В. та суддями Мартинюк Н.М., Мельник-Томенко Ж.М. заявлено самовідводи, які обґрунтовані порушенням порядку визначення суддів для розгляду справи, встановленого статтею 31 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а саме, без урахування спеціалізації. 
Як вбачається з змісту касаційних скарг та оскаржуваного судового рішення Громадська організація "Єврейська правозахисна група" (далі-позивач 1) та громадська організація "Антифашистська правозахисна ліга" (далі - позивач 2) звернулись до суду з адміністративним позовом до Київської міської ради (далі - відповідач), треті особи    на стороні позивача, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору: громадська організація "Ветерани праці - діти війни", громадська організація "Інститут правової політики та соціального захисту імені Ірини Бережної", Київська міська організація ветеранів, треті особи    на стороні відповідача, які не заявляють самостійні вимоги на предмет спору: Всеукраїнське об`єднання "Свобода", Український інститут національної пам`яті, Громадська організація "Мистецький центр "Локація", ОСОБА_1 , в якому, з урахуванням заяв про зміну предмету позову, просили:
визнати протиправними дії відповідача щодо розгляду на засіданні Комісії з питань перейменувань та в подальшому винесення на засідання депутатів Київської міської ради питання про перейменування проспекту Генерала Ватутіна на проспект Романа Шухевича, а Московського проспекту на проспект Степана Бандери;
зобов`язати відповідача не підписувати і не оприлюднювати рішення сесії депутатів Київської міської ради від 07.07.2016 р. щодо перейменування Московського проспекту на проспект Степана Бандери та не виносити на подальший розгляд сесії депутатів Київської міської ради питання щодо перейменування проспекту Генерала Ватутіна на проспект Романа Шухевича;
визнати нечинним з дати прийняття рішення КМР від 07.07.2016 №559/559 "Про перейменування вулиць, проспекту та провулку у місті Києві" в частині перейменування Московського проспекту на проспект Степана Бандери (пункт 5 додатку до рішення "Перелік вулиць, проспекту та провулку, які перейменовуються у місті Києві");
визнати нечинним, незаконним та скасувати рішення КМР від 01.06.2017 № 419/2641 "Про перейменування проспекту у місті Києві" щодо перейменування проспекту Генерала Ватутіна у Деснянському та Дніпровському районах на проспект Романа Шухевича.
Обґрунтовуючи позовну заяву, позивачі вказували, що відповідачем не було дотримано порядок проведення громадського обговорення щодо перейменування зазначених  вулиць та проспектів; назви спірних проспектів не є символікою комуністичного тоталітарного режиму, а діяльність Романа Шухевича та Степана Бандери не пов`язана з містом Київ; громадське обговорення таких питань належним чином не проведено, адже пропозиції громадськості та науковців не враховано, а при громадському обговоренні взагалі була відсутня будь-яка верифікація голосуючих; розгляд питання про перейменування відповідних об`єктів топоніміки здійснено відповідачем не в порядку, не на підставі та не у спосіб, визначені Законом України "Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій",    Законом України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки" тощо.
Відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 37 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до повноважень щодо вирішення питань адміністративно-територіального устрою виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать, зокрема, такі власні (самоврядні) повноваження: підготовка і внесення на розгляд ради питань щодо найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, розташованих на території відповідного населеного пункту, повідомлення про прийняті рішення з таких питань адміністратора інформаційної системи Міністерства юстиції України, з питань найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ тощо - національного оператора поштового зв`язку, органу ведення- Державного реєстру виборців. Згідно з положеннями пункту 41 частини першої статті 26 цього ж закону прийняття таких рішень з питань адміністративно-територіального устрою вирішуються виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради.
Положеннями статті 26-3 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" визначено, що виконавчий орган сільської, селищної, міської та районної у місті ради, місцева державна адміністрація або районна у місті Києві державна адміністрація є органами з присвоєння адреси, реквізитами якої є, зокрема, назва вулиці, площі, майдану, шосе, проспекту, бульвару, алеї, провулку, узвозу тощо.
Таким чином, рішення міських рад про перейменування назв вулиць є окремим видом здійснення управлінських функцій, що передбачений відповідним розділом класифікатора (пункт 109000000 "Справи з приводу регулювання містобудівної діяльності та землекористування", а отже зазначена справа не підлягає розгляду колегією суддів Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян.
Так, за приписами пункту 5 частини 1 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.
За змістом частини 1 статті 31 КАС України визначення судді, а в разі колегіального розгляду, - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.
Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 20 травня 2019 року № 14 було утворено судові палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду та визначено їх кількісний склад.
Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 14 січня 2019 року №1, зі змінами, внесеними рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 21 вересня 2020 року №11 "Про внесення змін у додаток     1 "Судові палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду та їх кількісний склад" до рішення зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 6 грудня 2017 року № 5 "Про утворення судових палат Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, визначення спеціалізації суддів і судових палат, їх кількісного складу" (зі змінами)", визначено спеціалізацію суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді та судових палат Касаційного адміністративного суду     у складі Верховного Суду згідно з додатком.
Отже, ця справа відноситься до коду 109000000 Загального класифікатора "Справи з приводу регулювання містобудівної діяльності та землекористування"), на розгляді вказаної категорії справ якої спеціалізуються судді Верховного Суду у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав.
Відповідно  до  означених  рішень  зборів  суддів  суддя-доповідач Жук А.В., судді Мартинюк Н.М., Мельник-Томенко Ж.М. перебувають у складі Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян, внаслідок чого не наділені повноваженнями розглядати спори, які не віднесені до спеціалізації цієї палати. 
Це є безумовною підставою для відводу у відповідності до пункту 5 частини 1 статті 36 КАС України, з огляду на що заяви суддів Жука А.В., Мартинюк Н.М., Мельник-Томенко Ж.М. про самовідвід підлягають задоволенню.  
Керуючись статтями 31, 36, 39, 40 КАС України, Суд-
УХВАЛИВ:
1. Задовольнити заяви суддів Жук А.В., Мартинюк Н.М., Мельник-Томенко Ж.М. про самовідвід.
2. Відвести суддів Жук А.В., Мартинюк Н.М., Мельник-Томенко Ж.М. від участі у розгляді касаційної скарги Громадської організації "Єврейська правозахисна група" на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 грудня 2019 року у справі №826/11910/16.
3. Передати матеріали до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення складу суду в порядку, передбаченому КАС України.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

А.В. Жук
Н.М. Мартинюк 
 Ж.М. Мельник-Томенко ,
Судді Верховного Суду