ПОСТАНОВА
Іменем України

28 квітня 2021 року 
Київ
справа №817/1337/18
адміністративне провадження №К/9901/2850/20, №К/9901/4702/20
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
головуючого судді Мартинюк Н.М., 
суддів Жука А.В., Мельник-Томенко Ж.М.,
розглянув у порядку письмового провадження у касаційній інстанції адміністративну справу №817/1337/18
за позовом  ОСОБА_1 
до Командувача Сухопутних військ Збройних Сил України, Командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » військова частина НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , Корецького районного комісаріату 
про визнання дій протиправними, поновлення в списках особового складу,
за касаційними скаргами голови Рівненського окружного адміністративного суду ОСОБА_2 , судді Рівненського окружного адміністративного суду Махаринця Дмитра Євгенійовича
на окрему ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року (прийняту у складі: головуючого судді Кушнерика М.П., суддів Курильця А.Р., Мікули О.І.).
УСТАНОВИВ:
І.          ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
У травні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив:
- визнати протиправними дії Командувача Сухопутних військ Збройних Сил України щодо видачі наказу №15 від 10 січня 2018 року про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді «позбавлення військового звання» в дисциплінарному порядку;
- визнати протиправним і скасувати наказ Командувача Сухопутних військ Збройних Сил України №15 від 10 січня 2018 року про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді «позбавлення військового звання» в дисциплінарному порядку;
- визнати протиправними дії командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » щодо видачі наказу (по особовому складу) №58 від 22 березня 2018 року про звільнення позивача з військової служби у запас за пунктом «ж» частини шостої статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» з урахуванням вимог частини восьмої цієї ж статті і виключення зі списків особового складу Збройних Сил України з 10 січня 2018 року;
- визнати протиправним і скасувати наказ командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » №58 від 22 березня 2018 року про звільнення позивача з військової служби у запас за пунктом «ж» частини шостої статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» з урахуванням вимог частини восьмої цієї ж статті і виключення зі списків особового складу Збройних Сил України з 10 січня 2018 року;
- визнати протиправними дії тимчасово виконуючого обов`язки військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_3 про видачу наказу №16 від 26 березня 2018 року про виключення позивача зі списків особового складу Корецького РВК Рівненської області та всіх видів забезпечення;
- визнати протиправним і скасувати наказ тимчасово виконуючого обов`язки військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_3 №16 від 26 березня 2018 року про виключення позивача із списків особового складу Корецького РВК Рівненської області та всіх видів забезпечення;
- визнати протиправними дії військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_4 щодо видачі наказу №156 від 26 грудня 2017 року про результати проведення службового розслідування, яким визначено клопотати перед вищим командуванням про накладення на позивача дисциплінарного стягнення «позбавлення військового звання»;
- визнати протиправним і скасувати наказ військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_4 №156 від 26 грудня 2017 року про результати проведення службового розслідування, яким визначено клопотати перед вищим командуванням про накладення на позивача дисциплінарного стягнення «позбавлення військового звання»;
- визнати протиправними дії військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_4 щодо видачі наказу №2 від 6 січня 2018 року про результати проведення в Корецькому РВК позапланової перевірки з питань бойової, мобілізаційної готовності та службової діяльності, яким визначено подати клопотання про накладення на позивача дисциплінарного стягнення «позбавлення військового звання»;
- визнати протиправним і скасувати наказ військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_4 №2 від 6 січня 2018 року про результати проведення в Корецькому РВК позапланової перевірки з питань бойової, мобілізаційної готовності та службової діяльності, яким визначено подати клопотання про накладення на позивача дисциплінарного стягнення «позбавлення військового звання»;
- поновити позивача в списках особового складу Збройних Сил України з часу звільнення - з 10 січня 2018 року і в списках особового складу Корецького РВК Рівненського ОВК з усіма видами забезпечення.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що 12 червня 2018 року його було звільнено з виправної колонії. Того ж дня біля контрольно-пропускних воріт його затримали співробітники Державної міграційної служби у Сумській області. 12 червня 2018 року відповідач прийняв рішення №93 про примусове повернення позивача. У вказаному рішенні не зазначена дата, до якої він має покинути територію України. При складанні протоколу, винесенні постанови та прийнятті рішення було порушено права позивача на юридичну допомогу, а також справа розглядалася без участі перекладача.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2019 року, залишеним без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року, адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено повністю.
11 грудня 2019 року Восьмий апеляційний адміністративний суд також постановив окрему ухвалу, якою доведено до відома голови Рівненського окружного адміністративного суду про встановлені у змісті ухвали обставини для вжиття заходів щодо належного виконання суддею ввіреного суду ОСОБА_3 вимог Кодексу адміністративного судочинства України (далі - «КАС України»). Зобов`язано повідомити Восьмий апеляційний адміністративний суд про вжиті заходи не пізніше одного місяця після надходження окремої ухвали.
Приймаючи зазначене рішення суд апеляційної інстанції виходив з того, що суддя Рівненського окружного адміністративного суду Махаринець Д.Є. порушив норми КАС України щодо строків і процедури розгляду справи. Тому суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що зазначене свідчить про низький рівень знань судді чинного законодавства, чим фактично підривається авторитет судової влади.
Разом з тим, головою Рівненського окружного адміністративного суду не проводився належний контроль за дотриманням строків розгляду справ цієї категорії, а, відтак, і організація роботи суду знаходиться на неналежному рівні.
Крім того, суд апеляційної інстанції зазначив, що розгляд справи протягом одного року і п`яти місяців, дає суду підстави вважати, що у разі повторення аналогічної ситуації, колегія суддів залишить за собою право звернення до Вищої ради правосуддя з окремою ухвалою щодо вжиття відповідних заходів реагування.
Короткий зміст вимог касаційної скарги та відзиву (заперечення)
У касаційних скаргах голова Рівненського окружного адміністративного суду Жуковська Людмила Аркадіївна, суддя Рівненського окружного адміністративного суду Махаринець Дмитро Євгенійович просять скасувати окрему ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року.
Зокрема, скаржники зазначають, що окрема ухвала суду апеляційної інстанції є необґрунтованою, прийнятою із порушенням норм матеріального і процесуального права, а також без повного і всебічного з`ясування обставин справи.
В обґрунтування касаційної скарги голова Рівненського окружного адміністративного суду Жуковська Л.А. посилається на те, що голова суду не має права давати суддям рекомендації щодо розгляду справ, які перебувають у їхньому провадженні, а також слідкувати за дотриманням норм процесуального права суддями, оскільки це може розцінюватися як втручання у здійснення правосуддя та порушення принципу незалежності суддів. Крім того, на думку скаржниці, жодних порушень щодо неправильного застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права нею як головою Рівненського окружного адміністративного суду суд апеляційної інстанції не встановив.
Також зазначає, що жодних скарг від учасників справи №817/1337/18 щодо порушення строків розгляду цієї справи суддею Махаринцем Д.Є. до суду не надходило.
Обґрунтовуючи свою касаційну скаргу, суддя Рівненського окружного адміністративного суду Махаринець Д.Є. вказує на те, що суд апеляційної інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали не звернув увагу на те, що саме через процесуальну поведінку учасників справи, їх неодноразові клопотання про відкладення, почергову неявку в судові засідання, справа в суді першої інстанції не розглядалася по суті та знаходилася у провадженні Рівненського окружного адміністративного суду понад встановлені КАС України строки розгляду.   
Водночас в апеляційних скаргах відповідачі не вказували на порушення процедури розгляду справи чи строків її розгляду суддею першої інстанції, чи некомпетентність судді.
Крім того, на думку скаржника, він не допустив жодних порушень прав учасників процесу, обмежень в доступі до судочинства чи інших грубих порушень процесуального закону. Це також підтверджується висновком суду апеляційної інстанції, викладеним в постанові від 11 грудня 2019 року про те, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи й ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Вказаний висновок суд апеляційної інстанції зробив за результатами перегляду справи №817/1337/18 по суті.
Разом з тим, суддя Махаринець Д.В. зауважує, що оскаржувана ухвала прийнята з порушенням норм процесуального права, адже після виходу колегії суддів з нарадчої кімнати 11 грудня 2019 року ухвала не проголошувалась при сторонах і під звукозапис, а до єдиного реєстру судових рішень надіслана лише 17 грудня 2019 року.
Сторони та інші учасники справи свої відзиви на касаційні скарги до суду не надали.
II.          ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ
Під час розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено, що 14 травня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Командувача Сухопутних військ Збройних Сил України, Командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Військова частина НОМЕР_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 про визнання дій протиправними, поновлення в списках особового складу.
Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 18 червня 2018 року позовну заяву прийнято до розгляду і відкрито провадження у справі. Розгляд справи визначено проводити за правилами спрощеного провадження у відкритому судовому засіданні 12 липня 2018 року о 12.00 год без виклику сторін.
Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду від 11 липня 2018 року задоволено клопотання ІНФОРМАЦІЯ_2 про розгляд справи у загальному позовному провадженні і призначено підготовче засідання на 9 серпня 2018 року о 10.30 год.
Розгляд справи відкладався 9 серпня 2018 року, 23 жовтня 2018 року у зв`язку з неявкою сторін. Судові засідання 15 листопада 2018 року і 4 грудня 2018 року не відбулися з причин перебування судді Махаринця Д.Є. у відрядженні та на лікарняному, відповідно.
В подальшому, судом неодноразово відкладався розгляд справи на 14 березня 2019 року, 11 квітня 2019 року, 16 травня 2019 року, 18 червня 2019 року з різних причин.
18 червня 2019 року суддею Рівненського окружного адміністративного суду винесено ухвалу про перехід до розгляду справи в порядку письмового провадження.
Рішенням Рівненського окружного суду від 23 жовтня 2019 року, ухваленим в порядку письмового провадження, позов задоволено.
III.          ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХНЬОГО ЗАСТОСУВАННЯ
Завданням адміністративного судочинства в силу частини першої статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Стаття 243 КАС України встановлює, що суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду.
Рішення та постанови приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.
У виняткових випадках залежно від складності справи складення рішення, постанови у повному обсязі може бути відкладено на строк не більш як десять, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.
Складання повного тексту ухвали, залежно від складності справи, може бути відкладено на строк не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали. 
Судове рішення, що містить вступну та резолютивну частини, має бути підписане всім складом суду і приєднане до справи.
Судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Окремим документом викладаються ухвали з питань:
1) залишення позовної заяви без руху;
2) повернення позовної заяви;
3) відкриття провадження в адміністративній справі;
4) об`єднання справ та роз`єднання позовних вимог;
5) забезпечення доказів;
6) визначення розміру судових витрат;
7) продовження та поновлення процесуальних строків;
8) передачі адміністративної справи до іншого адміністративного суду;
9) забезпечення позову;
10) призначення експертизи;
11) виправлення описок і очевидних арифметичних помилок;
12) відмови в ухваленні додаткового судового рішення;
13) роз`яснення судового рішення;
14) зупинення провадження у справі;
15) закриття провадження у справі;
16) залишення позовної заяви без розгляду.
Окремим документом можуть викладатися також ухвали з інших питань, які вирішуються під час судового розгляду.
Ухвали, які під час судового засідання викладаються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті та підписуються складом суду, який розглядає справу.
Ухвали, постановлені без виходу до нарадчої кімнати, заносяться секретарем судового засідання до протоколу судового засідання.
Ухвали, постановлені в судовому засіданні, проголошуються негайно після їх постановлення.
Виправлення в судовому рішенні мають бути застережені перед підписом (підписами) складом суду, який його ухвалив.
Усі судові рішення викладаються письмово у паперовій та електронній формах.
Судові рішення викладаються в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення відповідних форм процесуальних документів, передбачених Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему, і підписуються електронним цифровим підписом судді (в разі колегіального розгляду - електронними цифровими підписами всіх суддів, що входять до складу колегії).
Стаття 249 КАС України визначає, що суд, виявивши під час розгляду справи порушення закону, може постановити окрему ухвалу і направити її відповідним суб`єктам владних повноважень для вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону.
У разі необхідності суд може постановити окрему ухвалу про наявність підстав для розгляду питання щодо притягнення до відповідальності осіб, рішення, дії чи бездіяльність яких визнаються протиправними.
Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків (в тому числі якщо підписана адвокатом чи прокурором позовна заява містить суттєві недоліки) або іншого порушення законодавства адвокатом або прокурором. Окрема ухвала щодо прокурора або адвоката надсилається органу, до повноважень якого належить притягнення до дисциплінарної відповідальності прокурора або адвоката відповідно.
В окремій ухвалі суд має зазначити закон чи інший нормативно-правовий акт (у тому числі його статтю, пункт тощо), вимоги яких порушено, і в чому саме полягає порушення.
З метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.
Окрему ухвалу може бути винесено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій. 
Окрема ухвала може бути оскаржена особами, яких вона стосується. Окрема ухвала Верховного Суду є остаточною і оскарженню не підлягає.
Суд вищої інстанції може постановити окрему ухвалу в разі допущення судом нижчої інстанції неправильного застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, незалежно від того, чи є такі порушення підставою для скасування або зміни судового рішення. Такі самі повноваження має Велика Палата Верховного Суду щодо питань передачі справ на розгляд Великої Палати.
Окрема ухвала стосовно порушення законодавства, яке містить ознаки кримінального правопорушення, надсилається прокурору або органу досудового розслідування, які повинні надати суду відповідь про вжиті ними заходи у визначений в окремій ухвалі строк. За відповідним клопотанням прокурора або органу досудового розслідування вказаний строк може бути продовжено.
IV.          ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Відповідно до частини першої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів і вимог касаційної скарги і на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 КАС України).
Окрема ухвала є способом реагування суду на випадки виявлення порушення законності та правопорядку, які не можуть бути усунені ним самостійно при вирішенні адміністративного спору з використанням представлених адміністративним процесуальним законом засобів.
При цьому такі порушення мають негативно впливати на стан суб`єктивних прав та обов`язків особи в публічно-правових відносинах.
Окрему ухвалу, зокрема, може бути постановлено відповідним судом за наслідками розгляду справи, апеляційної чи касаційної скарги в разі допущення судом нижчої інстанції порушення норм матеріального або процесуального права.
Постановлення окремої ухвали, у порядку нагляду за діяльністю судом нижчої інстанції, окремо від процесу розгляду справи, суперечить положенням КАС України та процесуального закону.
Крім того, під поняттям «судом нижчої інстанції» слід розуміти саме суддю або колегію суддів, які ухвалили відповідне судове рішення.
Однак в оскаржуваній ухвалі Восьмий апеляційний адміністративний суд наголосив на тому, що головою Рівненського окружного адміністративного суду не проводиться належний контроль за дотриманням строків розгляду справ цієї категорії, а, відтак, і організація роботи суду знаходиться на неналежному рівні.
Тобто, Восьмий апеляційний адміністративний суд вийшов за межі регулювання статті 249 КАС України і констатував обставини порушення норм процесуального права суб`єктами (головою суду), оцінка рішень і процесуальних дій яких не була (не могла бути) предметом дослідження в апеляційній інстанції у цій справі.
Наведене є безумовною підставою для висновку про порушення з боку суду апеляційної інстанції норм процесуального права.
Крім того, Верховний Суд зауважує, що відповідно до частини першої статті 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів” здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права.
Згідно з частинами третьою, четвертою статті 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи повинні утримуватися від заяв та дій, що можуть підірвати незалежність судової влади.
Адміністративними посадами в суді є посади голови суду та заступника (заступників) голови суду (частина перша статті 20 Закону України "Про судоустрій і статус суддів).
Частиною першою статті 24 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" визначено повноваження голови суду, а саме: голова місцевого суду:
1) представляє суд як орган державної влади у зносинах з іншими органами державної влади, органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами;
2) визначає адміністративні повноваження заступника голови місцевого суду;
3) контролює ефективність діяльності апарату суду, погоджує призначення на посаду керівника апарату суду, заступника керівника апарату суду, а також вносить подання про застосування до керівника апарату суду, його заступника заохочення або накладення дисциплінарного стягнення відповідно до законодавства;
4) видає на підставі акта про призначення судді на посаду, переведення судді, звільнення судді з посади, а також у зв`язку з припиненням повноважень судді відповідний наказ;
5) повідомляє Вищу кваліфікаційну комісію суддів України та Державну судову адміністрацію України, а також через веб-портал судової влади про вакантні посади суддів у суді у триденний строк з дня їх утворення;
6) забезпечує виконання рішень зборів суддів місцевого суду;
7) організовує ведення в суді судової статистики та інформаційно-аналітичне забезпечення суддів з метою підвищення якості судочинства;
8) сприяє виконанню вимог щодо підвищення кваліфікації суддів місцевого суду;
9) вносить на розгляд зборів суду пропозиції щодо кількості та персонального складу слідчих суддів;
10) здійснює інші повноваження, визначені законом.
Відповідно до статті 13 Кодексу суддівської етики, затвердженого на XI черговому з`їзді суддів України 22 лютого 2013 року, суддя, що перебуває на адміністративній посаді в суді, повинен утримуватися від поведінки, дій або висловлювань, які можуть призвести до виникнення сумнівів у єдиному статусі суддів і в те, що професійні судді здійснюють колективне вирішення питань організації роботи суду.
Голови суддів ніколи не мають вдаватися до дій чи вчинків, які можуть бути загрозою суддівським незалежності та безсторонності (пункт 25 висновку Консультативної ради європейських суддів №19 (2016) "Про роль голів судів"). 
З аналізу наведених норм слідує, що голова суду не має права давати суддям рекомендації щодо розгляду справ, які перебувають у їхньому провадженні, а також слідкувати за дотриманням норм процесуального законодавства суддями, оскільки це може розцінюватися як втручання у здійснення правосуддя і порушення принципу незалежності суддів.
Отже, колегія суддів Верховного Суду погоджується з доводами касаційної скарги голови Рівненського окружного адміністративного суду про те, що твердження суду апеляційної інстанції щодо неналежного контролю за дотриманням строків розгляду справ і неналежної організації роботи суду є безпідставними.
Крім того, Верховний Суд звертає увагу на те, що відповідно до частин першої, другої статті 243 КАС України суди ухвалюють рішення іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення та постанови приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.
Складання повного тексту ухвали, залежно від складності справи, може бути відкладено на строк не більш як п`ять днів з дня оголошення вступної та резолютивної частин ухвали.
Судове рішення, що містить вступну та резолютивну частини, має бути підписане всім складом суду і приєднане до справи (частина третя статті 243 КАС України).
Згідно з частиною шостою статті 243 КАС України ухвали, які під час судового засідання викладаються окремим документом, постановляються в нарадчій кімнаті та підписуються складом суду, який розглядає справу.
У той же час частина сьома вказаної статті Кодексу визначає, що ухвали, постановлені без виходу до нарадчої кімнати, заносяться секретарем судового засідання до протоколу судового засідання. Ухвали, постановлені в судовому засіданні, проголошуються негайно після їх постановлення (частина восьма статті 243 КАС України).
Зміст ухвали, що викладається окремим документом, визначено у статті 248 КАС України.
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 248 КАС України ухвала, що викладається окремим документом, складається з резолютивної частини із зазначенням: висновків суду; строку і порядку набрання ухвалою законної сили та її оскарження.
Відповідно до частини першої статті 250 КАС України судове рішення (повне або скорочене) проголошується у судовому засіданні, яким завершується розгляд справи, негайно після виходу суду з нарадчої кімнати публічно, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частинами п`ятою, шостою, сьомою статті 250 КАС України визначено, що датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
У разі проголошення у судовому засіданні тільки вступної та резолютивної частин судового рішення (скорочене рішення) суд повідомляє, коли буде складено повне судове рішення.
Рішення суду (повне або скорочене) підписується всім складом суду у день його складення і додається до справи.
Враховуючи те, що окрема ухвала Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року викладена окремим документом, то відповідно вона є такою, що має бути постановлена у нарадчій кімнаті, та в подальшому проголошена у судовому засіданні, яким завершується розгляд справи, негайно після виходу суду з нарадчої кімнати публічно.
Однак, відповідно до технічного запису судового засідання суду апеляційної інстанції, яке відбулось 11 грудня 2019 року, окрема ухвала колегією суддів не проголошувалась. Проте, журнал судового засідання апеляційного суду від 11 грудня 2019 року містить відомості щодо оголошення постанови суду по суті спору та оголошення окремої ухвали.
Крім того, згідно інформації, наявної в Єдиному держаному реєстрі судових рішень, оскаржувана ухвала апеляційного суду надіслана до реєстру судом 17 грудня 2019 року.
Отже, наведене в сукупності підтверджує, що окрема ухвала Восьмого апеляційного адміністративного суду, датована 11 грудня 2019 року, прийнята і виготовлена з порушенням норм процесуального права, оскільки після виходу колегії суддів з нарадчої кімнати 11 грудня 2019 року ухвала не проголошувалась при сторонах і під звукозапис, а до єдиного реєстру судових рішень надіслана лише 17 грудня 2019 року. Також слід наголосити на тому, що в матеріалах справи відсутня скорочена окрема ухвала (її вступна і резолютивна частина), підписана всім складом суду в день її складення.
Разом з тим, Верховний Суд звертає увагу на те, що апеляційним судом не дотримано вимог пункту 4 частини першої статті 248, частини 2 статті 321 КАС України щодо оформлення судового рішення без зазначення строку і порядку набрання ним законної сили.
Враховуючи викладене, колегія суддів Верховного суду вважає, що при постановлені окремої ухвали від 11 грудня 2019 року Восьмим апеляційним адміністративним судом було порушено норми процесуального права, відтак це судове рішення належить скасувати, а касаційні скарги голови Рівненського окружного адміністративного суду Жуковської Людмили Аркадіївни, судді Рівненського окружного адміністративного суду Махаринця Дмитра Євгенійовича - задовольнити.
Згідно з пунктом 4 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині.
Статтею 352 КАС України передбачено, що суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.
Зважаючи на те, що судом апеляційної інстанції порушено норми процесуального права, окрему ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року належить скасувати.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 352, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд 
ПОСТАНОВИВ:
Касаційні скарги голови Рівненського окружного адміністративного суду Жуковської Людмили Аркадіївни, судді Рівненського окружного адміністративного суду Махаринця Дмитра Євгенійовича задовольнити.
Окрему ухвалу Восьмого апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2019 року скасувати. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і не може бути оскаржена.

……………………………………….

……………………………………….

……………………………………….
Н.М. Мартинюк 
А.В. Жук
Ж.М. Мельник-Томенко, 
Судді Верховного Суду