Постанова                                        
Іменем України
 
24 червня 2021 року
м. Київ
 
справа № 758/733/18
провадження № 61-21011св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Червинської М. Є.,
суддів: Жданової В. С., Зайцева А. Ю., Коротенка Є. В. (суддя-доповідач),  Русинчука М. М.,
 
учасники справи:
позивачі:  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
відповідач - Недержавна некомерційна професійна організація «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України, 
третя особа - Рада адвокатів міста Києва,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін касаційну скаргу  ОСОБА_2 на рішення Подільського районного суду м. Києва від 08 лютого 2019 року у складі судді Захарчук С. С., постанову Київського апеляційного суду від 17 жовтня                      2019 року у складі колегії суддів: Немировської О. В., Чобіток А. О., Ящук Т. І.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року                  № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ».
 
Частиною другою розділу II Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-ІХ «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» установлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом. 
 
За таких обставин розгляд касаційної скарги ОСОБА_2 на рішення Подільського районного суду м. Києва від 08 лютого 2019 року, постанову Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року здійснюється Верховним Судом в порядку та за правилами ЦПК України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року  № 2147-VIII, що діяла до 08 лютого 2020 року.
 
Описова частина 
 
Короткий зміст позовних вимог
 
У січні 2018 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3   звернулись до суду з позовом до Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України, третя особа - Рада адвокатів м. Києва, про визнання рішень незаконними та зобов`язання вчинити дії.
 
Позовна заява мотивована тим, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,                        ОСОБА_3 є адвокатами, обраними до складу органів адвокатського самоврядування міста Києва з жовтня 2012 року.
 
13.09.2016, 17.11.2016, 03.02.2017, 27.05.2017, 15.11.2017 відповідачем були прийняті рішення: № 191 «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням Конференції адвокатів м. Києва 06.08.2016 року» про визнання такими, що не мають юридичних наслідків рішення конференції адвокатів міста Києва;                         № 266 «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням Конференції адвокатів м. Києва 05.11.2016 року» про визнання такими, що не мають юридичних наслідків рішення конференції адвокатів міста Києва;                                      № 11 «Щодо питань, які виникли у зв 'язку з проведенням зібрання адвокатів під назво звітно-виборчої конференції адвокатів міста Києва 28 січня                       2017 року» про визнання такими, що не мають юридичних наслідків рішення конференції адвокатів міста Києва; № 143 «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням зібрання адвокатів під назвою конференція адвокатів м. Києва 27 квітня 2017 року» про визнання такими, що не мають юридичних наслідків рішення конференції адвокаті міста Києва; № 227 «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням зібрання адвокатів під назвою конференція адвокатів м. Києва 07 жовтня 2017 року» про визнання такими, що не мають юридичних наслідків рішення конференції адвокатів міста Києва відповідно.
 
Разом з тим, при скликанні всіх зазначених конференцій Рада адвокатів міста Києва зверталася з клопотанням до відповідача про визначення квоти представництва на чергові конференції, проте зазначені звернення відповідачем були умисно проігноровані. Рішення усіх конференцій були скеровані відповідачу до відома невідкладно після проведення конференцій.
 
Таким чином, відповідачем не визнаються права позивачів на реалізацію повноважень, визначених Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», як обраних в установленому порядку членів органів адвокатського самоврядування міста Києва.
 
Зазначені рішення відповідача є неправомірними, прийнятими всупереч положень Конституції України, Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
 
На думку заявників, зазначені обставини та дії відповідача, пов`язані з прийняттям вказаних рішень, спрямовані на втручання в діяльність представницького органу адвокатського самоврядування м. Києва - Конференції адвокатів м. Києва, а метою розповсюдження цих рішень є перешкоджання позивачам реалізовувати їх особисті немайнові права.
 
На підставі вказаного ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3   просили визнати незаконними рішення відповідача:
 
- № 191 від 13 вересня 2016 року «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням Конференції адвокатів м. Києва 06.08.2016» про визнання такими, що не мають юридичних наслідків рішення конференції адвокатів міста Києва;
 
- № 266 від 17 листопада 2016 року «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням Конференції адвокатів м. Києва 05.11.2016» про визнання такими, що не мають юридичних наслідків рішення конференції адвокатів міста Києва;
 
- № 11 від 03 лютого 2017 року «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням зібрання адвокатів під назвою звітно-виборчої конференції адвокатів міста Києва 28 січня 2017 року» про визнання такими, що не мають юридичних наслідків рішення конференції адвокатів міста Києва;
 
- № 143 від 27 травня 2017 року «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням зібрання адвокатів під назвою конференція адвокатів м. Києва 27 квітня 2017 року» про визнання такими, що не мають юридичних наслідків рішення конференції адвокатів міста Києва;
 
- № 227 від 15 листопада 2017 року № «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням зібрання адвокатів під назвою конференція адвокатів м. Києва 07 жовтня 2017 року» про визнання такими, що не мають юридичних наслідків рішення конференції адвокатів міста Києва та зобов`язати відповідача припинити дії по розповсюдженню оскаржуваних рішень. 
 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції 
Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 08 лютого 2019 року                    у задоволенні позову відмовлено. 
Рішення  суду першої інстанції мотивовано відсутністю підстав для визнання оспорюваних рішень незаконними, оскільки вони прийняті відповідно до вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та в межах наданих повноважень.
Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу.
Короткий зміст постанови суду апеляційної інстанції 
Постановою Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року рішення місцевого суду залишено без змін.  
 
Постанова апеляційного суду мотивована тим, що рішення суду першої інстанції ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права, висновки суду є обґрунтованими, передбачених законом підстав для його скасування при апеляційному розгляді не встановлено.
 
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги 
 
У касаційній скарзі, поданій у листопаді 2019 року до Верховного Суду, ОСОБА_2 , посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить рішення судів першої та апеляційної інстанцій скасувати, справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що судами попередніх інстанцій залишено поза увагою, що при розгляді судового спору, предметом доказування сторонами та оцінки судами є встановлення певних фактів щодо порушення особистого немайнового права позивачів виданням свавільних рішень та ефективне поновлення таких порушених прав позивачів шляхом скасування незаконних рішень відповідача.
 
На думку заявника, при відсутності встановлених судами фактів, та у зв`язку з цим і належної правової оцінки позовних вимог, враховуючи те, що суд не дослідив докази, надані позивачами у справі, судові рішення підлягають скасуванню з направленням справи на новий розгляд судом першої інстанції.
 
Доводи інших учасників справи
 
У відзиві на касаційну скаргу Недержавна некомерційна професійна організація «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України просить залишити касаційну скаргу без задоволення,                         а рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін. Зазначає, що позивачка не надала суду належні та допустимі докази про те, що при скликанні усіх конференцій адвокатів регіону ОСОБА_2 , Рада адвокатів міста Києва під її головуванням, зверталися з клопотаннями до відповідача про визначення та затвердження квоти представництва делегатів, затвердження Регламенту та Порядку проведення таких конференцій, що є обов`язковою умовою проведення конференції адвокатів регіону, про що зазначено у Законі України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
 
Інші учасники справи не скористались своїм правом на подання до суду своїх заперечень щодо змісту і вимог касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу до касаційного суду не направили.
 
Рух справи  в суді касаційної інстанції 
Згідно зі статтею 388 ЦПК України (тут і далі в редакції, що діяла на час подання касаційної скарги, що розглядається) судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд. 
Ухвалою Верховного Суду від 06 грудня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою в указаній справі та витребувано матеріали цивільної справи.
17 грудня 2019 року вказана справа передана на розгляд до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду від 06 жовтня 2020 року справу призначено до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 квітня 2021 року зазначену справу передано на розгляд Великої Палати Верховного Суду.
Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 18 травня 2021 року повернуто цю справу на розгляд колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.
Ухвала суду обґрунтована тим, що Велика Палата Верховного Суду вже сформулювала висновок щодо вирішення спору у подібних правовідносинах у справі № 160/9696/18 (постанова від 06 травня 2020 року, провадження                      № 11-978апп19), за змістом якого у разі виникнення спору між адвокатами щодо порядку денного конференції адвокатів, місця її проведення, обирання голови та членів ради адвокатів регіону, обрання делегатів на з`їзд адвокатів України; визначення кількості членів кваліфікаційної і дисциплінарної палат КДКА, обрання голови та членів КДКА, затвердження штатного розпису і кошторису ради адвокатів регіону, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; розгляду та затвердження звіту ради адвокатів регіону, представництва делегатів на конференції адвокатів регіону, порядку формування делегацій адвокатів на цей форум, організаційного, методичного, інформаційного забезпечення ведення та контролю за внесенням відомостей до ЄРАУ, інших правовідносин, що стосуються внутрішньостатутної діяльності цієї організації, то такі спори можуть чи мають розв`язуватися в позасудовому порядку. На окреслені  спірні правовідносини не поширюється не тільки юрисдикція адміністративних судів, але й компетенція судів інших юрисдикцій.
 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
 
Суди встановили, що в рішенні № 191 від 13.09.2016 Національної асоціації адвокатів України - Ради адвокатів України «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням Конференції адвокатів міста Києва 06.08.2016» було роз`яснено, що у розумінні Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» квота представництва, порядок висування та обрання делегатів конференції адвокатів регіону і регламент затверджуються Радою адвокатів України окремо і обов`язково для кожної конференції адвокатів регіону, скликаної відповідним, визначеним законом, суб`єктом скликання конференції, для вирішення питань, включених до її порядку денного. 
 
Зроблено висновок, що зібрання адвокатів, що відбулось 06 серпня 2016 року у Синій залі Будинку кіно, яке поіменувало себе як «Конференція адвокатів міста Києва» (під головуванням ОСОБА_2 ), проведене всупереч вимогам статей 47, 55 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», без відповідного, встановленого порядку скликання, висування та обрання делегатів конференції і регламенту, а також без встановлення квоти представництва, а тому не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків.
 
В рішенні № 266 від 17.11.2016 Національної асоціації адвокатів України - Ради адвокатів України «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням «Конференції адвокатів міста Києва 05 листопада 2016 року» було зроблено висновок, що зібрання адвокатів, що відбулось 05 листопада 2016 року у Колонній залі адміністративної будівлі Виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 36 (під головуванням адвоката ОСОБА_2), проведене всупереч вимогам статей 47, 55 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», без відповідного, встановленого законом порядку скликання, порядку висування та обрання делегатів конференції і регламенту, а також без встановлення квоти представництва, а тому не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків.
 
В рішенні № 11 від 03.02.2017 Національної асоціації адвокатів України - Ради адвокатів України «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням зібрання адвокатів під назвою «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва, що відбулось 28 січня 2017 року» зроблено висновок, що зібрання адвокатів від назвою «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва», що відбулось 28 січня 2017 року у приміщенні НДІ «Київпроект» під головуванням адвоката ОСОБА_1 та секретаря ОСОБА_5, проведене всупереч вимогам статей 47, 55 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», без затвердженої у законодавчо визначеному порядку квоти представництва, порядку висування та обрання делегатів конференції адвокатів регіону і регламенту конференції адвокатів регіону, а тому не має статусу конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення органу такого зібрання не мають юридичних наслідків. Також було вирішено ініціювати питання дисциплінарної відповідальності адвокатів ОСОБА_2 , ОСОБА_1 ,                                        ОСОБА_4 , та ОСОБА_5 (організаторів зібрання) шляхом направлення відповідного подання до КДКА м. Києва про систематичне порушення приписів Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правил адвокатської етики, рішень органів адвокатського самоврядування, вчинення дій, що тривалий час блокують та дестабілізують роботу органів адвокатського самоврядування м. Києва, а також дезорієнтують адвокатів регіону, для прийняття рішення в межах наданих повноважень.
 
В рішенні № 143 від 27 травня 2017 року Національної асоціації адвокатів України - Ради адвокатів України «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведення зібрання адвокатів під назвою «Конференція адвокатів міста Києва», що відбулось 27 квітня 2017 року було зроблено висновок, що зібрання адвокатів під назвою «Конференція адвокатів міста Києва», що відбулось 27 квітня 2017 року за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 2 у приміщенні Національного центру ділового та культурного співробітництва «Український дім», Міжнародний конгрес-центр під головуванням адвоката ОСОБА_1 та секретаря ОСОБА_5, не є конференцією в розумінні статей 47, 55 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», проведене не у відповідності до затвердженої у законодавчо визначеному порядку квоти представництва, порядку висування та обрання делегатів конференції адвокатів регіону і регламенту конференції адвокатів регіону, а тому не має статуту конференції адвокатів регіоні, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичних наслідків.
 
В рішенні № 277 від 15 листопада 2017 року Національної асоціації адвокатів України - Ради адвокатів України «Щодо питань, які виникли у зв`язку з проведенням 07 жовтня 2017 року зібрання під назвою «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва» було зроблено висновок, що зібрання адвокатів, що відбулось 07 жовтня 2017 року в « UBI Fashion Center » за адресою: вул. Дорогожицька, 8 , яке поіменувало себе як «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва», проведене всупереч вимогам статей 47, 55 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» без затвердженого порядку висування та обрання делегатів конференції і регламенту, а також без встановлення квоти представництва, а тому не має статуту конференції адвокатів регіону, як органу адвокатського самоврядування, а рішення такого зібрання не мають юридичної сили.
 
Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду
Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
 
Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
 
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Касаційна скарга підлягає задоволенню частково.
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
 
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України від 05 липня                      2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (тут і далі - в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

 
Статтею 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»  визначено, що адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. Адвокатуру України складають всі адвокати України, які мають право здійснювати адвокатську діяльність. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
 
У статтях 47-49, 51-54 Закону № 5076-VI визначені структурні організаційні одиниці адвокатського самоврядування, порядок формування, повноваження та правила самоврядної діяльності адвокатури (конференції адвокатів регіону, ради адвокатів регіону, кваліфікаційно-дисциплінарні комісії адвокатури регіонів, голова ради адвокатів регіону, ВКДКА, ревізійні комісії адвокатів регіонів, Вища ревізійна комісія адвокатури, РАУ, голова РАУ, з`їзду адвокатів України).
 
У цих нормах встановлено, зокрема, хто входить до складу конференції адвокатів регіону чи з`їзду адвокатів України, як, ким, у якій кількості і в якому порядку висуваються та обираються делегати на таке зібрання адвокатів, прописано, що про день, час і місце початку роботи конференції адвокатів регіону та питання, що вносяться на її обговорення, повідомляються адвокати й встановлюються термін повідомлення - не пізніш як за п`ятнадцять днів до дня початку роботи конференції, а також визначено, що відносини, які виникають з приводу зазначених питань, входять до сфери повноважень органів адвокатського самоврядування.
 
Крім того, статтею 57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами. Рішення конференцій та рад адвокатів регіонів є обов`язковими до виконання адвокатами, адреса робочого місця яких знаходиться у відповідному регіоні та відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України. Рішення органів адвокатського самоврядування набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інший строк не передбачений рішеннями.
 
За частинами першою, третьою-шостою статті 45 цього Закону всі адвокати України об`єднуються в Національну асоціацію адвокатів України (далі - НААУ), яка є недержавною некомерційною професійною організацією та утворюється з метою забезпечення реалізації завдань адвокатського самоврядування. Вона є юридичною особою та діє через організаційні форми адвокатського самоврядування, передбачені цим Законом. Утворюється з`їздом адвокатів України та не може бути реорганізована. Ліквідація Національної асоціації адвокатів України може бути здійснена лише на підставі закону. Статут Національної асоціації адвокатів України затверджується з`їздом адвокатів України та є її установчим документом. З моменту державної реєстрації Національної асоціації адвокатів України її членами стають всі особи, які мають свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю. Інші особи стають членами Національної асоціації адвокатів України з моменту складення присяги адвоката України.
 
Відповідно до Статуту Національна асоціація адвокатів України є всеукраїнською недержавною некомерційною неприбутковою професійною організацією, яка об`єднує всіх адвокатів України з метою забезпечення реалізації завдань адвокатського самоврядування, створена на засадах професійної належності для сприяння розвитку та зміцнення інституту адвокатури в Україні, підвищення рівня правової допомоги, що надається адвокатами, ролі та авторитету адвокатури в суспільстві, захисту прав і законних інтересів членів Організації.
 
Згідно з статтею 2 Статуту  для досягнення своєї мети НААУ ставить перед собою відповідні завдання, зокрема, щодо реалізації завдань адвокатського самоврядування (п.2.2.9.), сприяння розвитку адвокатського самоврядування  в Україні, забезпечення гарантій його здійснення (п.2.2.13.), забезпечення належної діяльності органів адвокатського самоврядування (п.2.2.14.).
 
Умови і порядок набуття членства у НААУ визначені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». З моменту державної реєстрації НААУ її членами стають усі особи, які мають свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю. Інші особи стають членами НААУ з моменту складення присяги адвоката України, відповідно до статті 4 Статуту.
 
Статтею 5 Статуту передбачено, що члени НААУ мають право брати участь в управлінні НААУ, обирати та бути обраними до органів НААУ у порядку, передбаченому Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та цим Статутом, брати участь у роботі структурних підрозділів НААУ, ініціювати створення таких підрозділів для виконання статутних завдань НААУ, голосувати при прийнятті рішень на З`їзді, загальних зборах, конференціях адвокатів.

 
Статтею 6 передбачено, що НААУ організовує, координує та забезпечує діяльність органів адвокатського самоврядування. 
 
Статтями 7-8 цього Статуту встановленні повноваження та порядок роботи конференції адвокатів регіону, функції Ради адвокатів регіону.  Повноваження і порядок роботи ради адвокатів регіону визначаються Законом, цим Статутом, положенням про регіональне відділення НААУ та положенням про раду адвокатів регіону, яке затверджується Радою адвокатів України. Рада адвокатів регіону є юридичною особою (п.8.2).
 
Відповідно до статті 11 повноваження і порядок роботи Ради адвокатів України визначаються Законом України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» та Положенням про Раду адвокатів України, яке затверджується з`їздом адвокатів України. Рада адвокатів України підконтрольна і підзвітна з`їзду адвокатів України (п.11.1).
 
Відповідно до статті 14 рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма членами НААУ (п.14.1).
 
Згідно з розділом II «Повноваження Ради адвокатів України» Положення про Раду адвокатів України, що затверджене Установчим з`їздом адвокатів України 17 листопада 2012 року, зі змінами та доповненнями встановлено, що Рада адвокатів України відповідно до покладених на неї завдань здійснює організаційно-координаційні функції відносно діяльності регіональних органів  адвокатського самоврядування.
 
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).
 
Частиною першою статті 4 ЦПК України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
 
Аналогічні приписи містить стаття 15 ЦК України.
 
Частиною другою статті 16 ЦК України передбачено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення;                               8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;                 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.
 
Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
 
У контексті конкретних обставин цієї справи зміст (суть) спірних правовідносин обмежується з`ясуванням правової природи внутрішньостатутної діяльності органів адвокатського самоврядування, а позовні вимоги обмежуються бажанням домогтися в судовому порядку скасування певних рішень, які були прийняті Недержавною некомерційною професійною організацією «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України.
 
При цьому, обґрунтувань визнання цих рішення незаконними саме з підстав притягнення позивачів до дисциплінарної відповідальності позовна заява не містить.
 
Вирішуючи спір, суди попередніх інстанцій не звернули уваги на те, що на такі (окреслені в позовній заяві) спірні правовідносини не поширюється не тільки юрисдикція цивільних судів, але й компетенція судів інших юрисдикцій.
 
Так, Велика Палата Верховного Суду вже сформулювала висновок щодо вирішення спору у подібних правовідносинах у справі № 160/9696/18 (постанова від 06 травня 2020 року, провадження  № 11-978апп19), за змістом якого у разі виникнення спору між адвокатами щодо порядку денного конференції адвокатів, місця її проведення, обирання голови та членів ради адвокатів регіону, обрання делегатів на з`їзд адвокатів України; визначення кількості членів кваліфікаційної і дисциплінарної палат КДКА, обрання голови та членів КДКА, затвердження штатного розпису і кошторису ради адвокатів регіону, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; розгляду та затвердження звіту ради адвокатів регіону, представництва делегатів на конференції адвокатів регіону, порядку формування делегацій адвокатів на цей форум, організаційного, методичного, інформаційного забезпечення ведення та контролю за внесенням відомостей до ЄРАУ, інших правовідносин, що стосуються внутрішньостатутної діяльності цієї організації, то такі спори можуть чи мають розв`язуватися в позасудовому порядку. На окреслені  спірні правовідносини не поширюється не тільки юрисдикція адміністративних судів, але й компетенція судів інших юрисдикцій.
 
За таких обставин, суди попередніх інстанцій залишили поза увагою, що адвокатура є недержавним самоврядним інститутом (формуванням, об`єднанням), що самостійно вирішує питання своєї організації і діяльності в порядку, визначеному Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
 
З урахуванням наведеного зазначений спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а повинен вирішуватись у позасудовому порядку відповідно до встановленої законодавством процедури.
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 255 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства. 
 
Відповідно до частини першої статті 414 ЦПК України судове рішення, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню в касаційному порядку повністю або частково із закриттям провадження у справі або залишенням позову без розгляду у відповідній частині з підстав, передбачених статтями 255 та 257 цього Кодексу.
 
Оскільки суди першої та апеляційної інстанцій дійшли помилкових висновків про можливість розгляду цієї справи за правилами цивільного судочинства, то оскаржувані судові рішення підлягають скасуванню із закриттям провадження у справі.
 
Керуючись статтями 255, 409, 414, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.
 
Рішення Подільського районного суду м. Києва від 08 лютого 2019 року, постанову Київського апеляційного суду від 17 жовтня 2019 року скасувати, провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Недержавної некомерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України, третя особа - Рада адвокатів м. Києва, про визнання рішень незаконними та зобов`язання вчинити дії закрити.
 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуючий                                                                                    М. Є. Червинська
Судді:                                                                                              В. С. Жданова
А. Ю. Зайцев 
Є. В. Коротенко 
М. М. Русинчук