КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Справа № 754/8583/20
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/6028/2021

П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
25 травня 2021 року                                                                                     м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді - доповідача Слюсар Т.А.,
суддів: Коцюрби О.П., Білич І.М.,
за участю секретаря судового засідання Верес Ю.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Якубова Яшара Елхана огли в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 16 лютого 2021 року у складі судді Сенюти В.О.,
у справі за позовомОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Василенко Олег Анатолійович про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним,-
 
В С Т А Н О В И В :
 
У липні 2020 року ОСОБА_1   звернувся у суд із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Василенко О.А. про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним.
 
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 16 лютого 2021 року позовну заяву  ОСОБА_1 залишено без розгляду.
 
В апеляційній скарзі адвокат Якубов Я.Е. в інтересах ОСОБА_1 посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до Деснянського районного суду м. Києва.
 
В обґрунтування апеляційної скарги, зазначено, що позов залишено без розгляду у підготовчому судовому засідання, що суперечить вимогам п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України.
 
Окрім того, вказано, що, на передодні судового засідання призначеного на 19.01.2021 року представник позивача подав клопотання про витребування документів та просив розглянути його без присутності сторони позивача, вказане клопотання судом було заявлено та оголошено перерву до 16.02.2021 року, на яке представник позивача не встиг з поважних причин та за ініціативою представника відповідача судом було залишення позов без розгляду, між тим ухвала суду про витребування доказів залишилась не виконаною, що є перешкодою для подальшого руху справи та підставою для оголошення перерви у підготовчому судовому засіданні.

У відзиві на апеляційну скаргу адвокат Єфремов В.В. в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3   просить ухвалу законну ухвалу залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
 
Зазначає, що представник позивача адвокат Якубов Я.Е., будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи повторно не з`явився, що в свою чергу стало обґрунтованою підставою для залишення позову без розгляду.
 
У судове засідання позивач, його представник та приватний нотаріус КМНО Василенко О.А. не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку (а.с. 115-116).
 
Колегія суддів, вислухавши адвоката Єфремова В.В. в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , який просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, враховуючи наступне.
 
Згідно зі статтею 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Конституція України має найвищу юридичну силу.
 
У статті 129 Конституції України закріплені основні засади судочинства. Ці засади є конституційними гарантіями права на судовий захист.
 
Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
 
Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.
 
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб,  визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).
 
За змістом пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.  
 
Судові процедури повинні бути справедливими, тому особа не може бути безпідставно позбавлена на захист свого порушеного права, оскільки це буде порушенням права, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, на справедливий суд.
 
Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.
 
Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в пункті 1статті 6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.
 
Україна, як учасниця Конвенції повинна створювати умови щодо забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.
 
Залишаючи без розгляду позов ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що позивач двічі не з`явилися у підготовчі судові засідання без поважних причин, заяви про розгляд справи за його відсутності не подав.
 
З таким висновком суду першої інстанції колегія суддів погодитися не може, виходячи з наступного.
 
Як убачається з матеріалів справи, у липні 2020 року позивач звернувся до суду з указаним позовом.
 
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 21 липня 2020 року відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання на 28 вересня 2020 року (а.с. 19).
 
У вказаному судовому засіданні, в яке представник позивача з`явився було оголошено перерву до 13.10.2020 року у зв`язку з неявкою відповідача ОСОБА_2 (а.с.34-35).
 
13.10.2020 року було задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів по справі у приватного нотаріуса КМНО Василенко О.А. про що постановлено ухвалу та оголошено перерву до 30.11.2020 року (а.с. 47-50).
 
30.11.2020 року в судовому засіданні за участі представників сторін було оголошено перерву з підстав не надання витребувуваних у нотаріуса доказів по справі про що суд, повторно направив ухвалу для обов`язкового виконання, та оголошено перерву до 23.12.2020 року (а.с. 56, 58).
 
В судовому засіданні 23.12.2020 року було з`ясовано інформацію про ліквідацію діяльності нотаріуса та за клопотанням представника позивача для підготовки клопотання про витребування доказів з Київського державного нотаріального архіву оголошено перерву до 19.01.2021 року. Вказане клопотання представник позивача просив розглянути у відсутності позивача та його представника та просив відкласти засідання призначене на 19.01.2020 року у зв`язку з зайнятістю в інших засіданнях (а.с. 67-71).
 
19.01.2020 року було задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів, постановлено ухвалу суду та оголошено перерву з цих підстав до 16.02.2021 року (а.с. 72-74).
 
Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 16 лютого 2021 року позовну заяву  ОСОБА_1 залишено без розгляду.
 
Відповідно до ст. 196 ЦПК України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.
 
Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.
 
Положеннями ст.189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
 
Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.
 
Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (частина перша статті 197 ЦПК України).
 
Відповідно до частини першої статті 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.
 
Згідно з частинами першою та другою статті 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні.
 
Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
 
Убачається, що у підготовче судове засідання на 19.01.2020 року, представник позивача до суду не з`явився, направив до суду клопотання про відкладення розгляду справи, посилаючись на те, бере участь в іншому судовому зсіданні(а.с.69-71).
 
В підготовче судове засідання призначене на 16 лютого 2021 року позивач та його представник також не з`явились, у зв`язку з чим судом було залишено позов без розгляду.
 
За змістом пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
 
Аналіз змісту пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.
 
Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Другої судової палати Касаційного цивільного суду, викладеною у постанові від 21 жовтня 2019 року у справі № 759/15271/17 (№ 61-14373св19).
 
 Пунктом 6 ч.1 ст. 374 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Статтею 379 ЦПК України передбачено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;3) невідповідність висновків суду обставинам справи;4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
 
Ураховуючи те, що судом першої інстанції  при постановленні оскаржуваної ухвали порушено норми процесуального права, які призвели до постановлення передчасної ухвали, колегія суддів уважає, що ухвала  Деснянського районного суду м. Києва від 16 лютого 2021 року підлягає скасуванню, а справа - направленню  для продовження розгляду до того ж суду.
 
Керуючись ст. ст. 367, 374, 379, 382 ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу адвоката Якубова Яшара Елхана огли в інтересах ОСОБА_1  задовольнити.
 
Ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 16 лютого 2021 року скасувати, направити справу для продовження розгляду до того ж суду.
 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.   
 
Повне судове рішення складено 27 травня 2021 року.

Суддя-доповідач:  

Судді: