15.04.21
22-ц/812/524/21
Провадження №22-ц/812/14/21
Провадження №22-ц/812/524/21
ПОСТАНОВА
Іменем України
15 квітня 2021 року                                                        м. Миколаїв
                                                                                      справа № 490/7372/17
Миколаївський апеляційний суд у складі:
головуючого Коломієць В.В.
суддів Данилової О.О., Шаманської Н.О.,
із секретарем судового засідання Колосовою О.М.,
переглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Центрального відділу державної виконавчої служби м. Миколаєва Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: Державне підприємство «СЕТАМ», Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про визнання недійсними електронних торгів та протоколу їх проведення, за апеляційними скаргами Державного підприємства «СЕТАМ» та Акціонерного товариства «Альфа-Банк» на заочне рішення Центрального районного суду м. Миколаєва, ухвалене 22 травня 2019 року під головуванням судді Чулупа О.С., дата складання повного тексту судового рішення не зазначена,
В С Т А Н О В И В:
У серпні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Центрального відділу державної виконавчої служби м. Миколаєва Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області (далі - Центрального ВДВС м. Миколаєва) про визнання недійсними електронних торгів та протоколу їх проведення. 
В обґрунтування позовних вимог зазначала, що 24 липня 2017 року ДП «СЕТАМ» за дорученням Центрального ВДВС м. Миколаєва було проведено електронні торги з примусової реалізації 1/2 частки нежитлового приміщення магазину промислових товарів літ.А-2, площею 80,4 кв.м., розташованого в підвалі житлового будинку АДРЕСА_1 . Відповідно до протоколу № 274201 проведення електронних торгів від 24 липня 2017 року переможцем прилюдних торгів став ОСОБА_2 09 серпня 2017 року на підставі зазначеного протоколу старшим державним виконавцем Центрального ВДВС м.Миколаєва Кіртоком А.А. було складено акт про проведені електронні торги, відповідно до якого переможцем торгів внесено кошти за придбане майно в розмірі 380 000 грн. Реалізація вказаного майна відбувалась в межах виконавчого провадження № 53748188, у зв`язку з виконанням рішення про стягнення з її чоловіка - ОСОБА_3 - заборгованості за кредитним договором на користь ПАТ «Укрсоцбанк».
Позивачка вважає, що торги з реалізації зазначеного майна було проведено з порушенням норм чинного законодавства та її прав, як співвласника вказаного нерухомого майна, яке було придбано 19 квітня 2007 року під час перебування у шлюбі з ОСОБА_3 , а тому просила визнати недійсними вищевказані електронні торги, протокол їх проведення та акт про проведені електронні торги від 09 серпня 2017 року.
Заочним рішенням Центрального районного суду м. Миколаєва від 22 травня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано недійсними електронні торги проведені 24 липня 2017 року ДП «СЕТАМ» з продажу 1/2 частки нежитлового приміщення промислового магазину промислових товарів літ.А-2, площею 80,4 кв.м., розташованого в підвалі житлового будинку АДРЕСА_1 . Визнано недійсним протокол № 274201 від 25 липня 2017 року проведення електронних торгів від 24 липня 2017 року та акт про проведені електронні торги від 09 серпня 2017 року державного виконавця Центрального ВДВС м. Миколаєва щодо продажу зазначеного майна. Стягнуто з Центрального ВДВС м. Миколаєва на користь ОСОБА_1 1280 грн. 00 коп. судового збору.
Постановою Верховного суду від 27 січня 2021 року, ухваленою у даній справі, встановлено, що відповідно до передавального акту, затвердженого рішенням єдиного акціонера АТ "Укрсоцбанк" від 15.10.2019 № 5/2019 та рішенням загальних зборів акціонерів АТ "Альфа-Банк" від 15.10.2019 (протокол № 4/2019), АТ "Альфа-Банк" є правонаступником АТ "Укрсоцбанк".
В апеляційній скарзі АТ «Альфа-Банк», яке не приймало участі у розгляді справи, посилаючись на неповне з`ясування судом обставин справи, порушення норм матеріального права, просило скасувати рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
Апелянт зазначав, що реалізація предмета іпотеки відбувалася у відповідності до Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна, а позивач надаючи дозвіл своєму чоловікові на передачу в іпотеку спірного нерухомого майна усвідомлювала можливі правові наслідки у вигляді звернення стягнення на предмет іпотеки. Також вказує, що позивач у відповідності до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» не зверталася з позовною заявою та не оскаржувала на її думку неправомірні дії державного виконавця. Крім того, пред`явила позов лише до однієї з сторін правочину – продавця, не врахувавши, що в якості відповідачів мають залучатись всі сторони правочину, про що зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 910/856/17. Також, що відповідно до ст. 48 Закону України «Про іпотеку» правом оскарження результатів прилюдних торгів з реалізації предмету іпотеки наділені іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів, тоді як позивачка не є учасником виконавчого провадження та не є стороною договору іпотеки, а, отже, є неналежним позивачем. У позовній заяві не зазначено жодного порушення порядку реалізації арештованого майна, разом з тим позивач обґрунтовує свої вимоги порушеннями, допущеними державним виконавцем, які мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Також апелянт вказував, що визначаючи торги недійсними, судом не було встановлено жодного порушення Порядку реалізації арештованого майна.
В апеляційній скарзі ДП «СЕТАМ» посилаючись на неповне з`ясування судом обставин справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просило скасувати рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
Апеляційна скарга мотивована тим, що проведення оспорюваних позивачкою електронних торгів відбулось з дотриманням Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 грудня 2015 року № 2710/5, Закону України "Про іпотеку", Сімейного кодексу України. Державний виконавець діяв виключно в межах своїх повноважень. Перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства Державним підприємством «СЕТАМ» не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби. Для визнання електронних торгів недійсними, які є правочином, в розумінні ст.ст.203, 215 ЦК України, необхідно встановити порушення саме норм Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, натомість дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних ( електронних) торгів недійсними. Під час підготовки та проведення електронних торгів по лоту № 223744 з реалізації предмету іпотеки: 1/2 частки нежитлового приміщення промислового магазину промислових товарів літ.А-2, площею 80,4 кв.м., розташованого в підвалі житлового будинку АДРЕСА_1 , не було порушено ані вимог законодавства, ані будь-яких прав чи інтересів позивачки, а тому суд помилково задовольнив позов.
18 березня 2021 року ухвалою Миколаївського апеляційного суду залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє позовних вимог, ОСОБА_4 , яка на підставі нотаріально посвідченого договору дарування нежитлових приміщень магазину промислових товарів, укладеного 16 травня 2018 року між нею та ОСОБА_2 , є власником приміщень, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , тобто, нерухомого майна, що було реалізоване на спірних електронних торгах.
В судовому засіданні у суді апеляційної інстанції представник АТ «Альфа -Банк» - адвокат Сухорукова М.Я. – підтримала доводи і вимоги подаої Банком апеляційної скарги, апеляційну скаргу ДП «Сетам» також просила задовольнити.
Представник третіх осіб: Мнацаканяна А.Е. та ОСОБА_4 - адвокат Сабанов В.М. вважав апеляційні скарги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.
Представник позивачки ОСОБА_1 – адвокат Верцюх І.М. – вважала апеляційні скарги безпідставними та просила їх відхилити, а рішення суду залишити без змін.
Інші учасники справи в судове засідання вдруге не з`явилися, про дату, час і місце розгляду справи належним чином сповіщені, лопотань про відкладення розгляду справи від них не надходило.
Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів і вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційні скарги підлягають задоволенню, виходячи з наступного. 
Судом встановлено і підтверджується матеріалами справи, що 24 липня 2017 року ДП «СЕТАМ» за дорученням Центрального ВДВС м. Миколаєва було проведено електронні торги з примусової реалізації 1/2 частки нежитлового приміщення магазину промислових товарів літ.А-2, площею 80,4 кв.м., розташованого в підвалі житлового будинку АДРЕСА_1 . Відповідно до протоколу № 274201 проведення електронних торгів від 24 липня 2017 року переможцем прилюдних торгів став ОСОБА_2 09 серпня 2017 року на підставі зазначеного протоколу старшим державним виконавцем Центрального ВДВС м. Миколаєва Кіртоком А.А. було складено акт про проведені електронні торги, відповідно до якого переможцем торгів внесено кошти за придбане майно в розмірі 380 000 грн. Реалізація вказаного майна відбувалась в межах виконавчого провадження № 53748188 з примусового виконання рішення про стягнення з ОСОБА_3 на користь ПАТ «Укрсоцбанк» заборгованості за кредитним договором.
Відповідно до положень статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів визначено статтею 16 ЦК України, згідно з пунктом 2 частини другої якої одним із таких способів є визнання правочину недійсним.
Ураховуючи те, що відчуження майна з електронних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, установлених частинами 1-3 та частинами 5, 6 статті 203 ЦК України, зокрема, у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства (частина 1 статті 215 цього Кодексу).
При вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів.
Згідно частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У пунктах 61 - 62 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року в справі № 910/856/17 зазначено, що "набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна, є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів. Ухвалюючи судове рішення у справі про визнання недійсним правочину, укладеного за результатами проведення електронних торгів, порушеної за позовом учасника електронних торгів, в якості відповідачів мають залучатись всі сторони правочину - державна виконавча служба, організатор електронних торгів і переможець таких торгів".
Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених у частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц зроблено висновок, що "пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача. Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження".
У справі, що переглядається ОСОБА_1 пред`явлено позов до Центрального ВДВС м. Миколаєва. При цьому ДП "Сетам",  ОСОБА_2  залучено до участі у справі як третіх осіб. Крім того, оспорюючи електронні торги, позивачка посилалась на порушення її прав співвласника реалізованого з цих торгів майна, що було придбано під час перебування у шлюбі з ОСОБА_3 , проте останнього також було долучено до участі у справі як третю особу.
Клопотань про залучення до участі у справі ДП "Сетам",  ОСОБА_2  і  ОСОБА_3 , як співвідповідачів, які є належними сторонами спору, що розглядається, позивачка не заявляла.
Таким чином, викладене свідчить про передчасність висновку суду першої інстанції щодо наявності підстав для задоволення позову без залучення до участі у справі належних відповідачів.
Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02 грудня 2020 року у праві № 752/20709/17.
За такого, відсутні підстави для задоволення позову ОСОБА_1 внаслідок неналежного складу відповідачів. 
З огляду на викладене оскаржене судове рішення відповідно ст. 376 ЦПК України підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову.
Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Враховуючи, що за наслідками розгляду апеляційних скарг рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, а у задоволенні позову відмовлено, то з ОСОБА_1 на користь ДП «Сетам» та АТ «Альфа-Банк» необхідно стягнути судовий збір, сплачений за подання апеляційної скарги, в розмірі по 1 920 грн. на користь кожного з апелянтів. 
Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382, 384 ЦПК України, суд
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційні скарги Державного підприємства «Сетам» та Акціонерного товариства «Альфа-Банк» задовольнити.
Заочне рішення Центрального районного суду м. Миколаєва від 22 травня 2019 року скасувати та ухвалити нове судове рішення.
В задоволенні позову ОСОБА_1 до Центрального відділу державної виконавчої служби м. Миколаєва Головного територіального управління юстиції у Миколаївській області про визнання недійсними електронних торгів та протоколу їх проведення відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Державного підприємства «Сетам» відшкодування судового збору за апеляційну скаргу в розмірі 1920 грн.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Альфа-Банк» відшкодування судового збору за апеляційну скаргу в розмірі 1920 грн.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий                                                          В.В. Коломієць
      
     Судді                                                                   О.О. Данилова
                                                                                      
Н.О. Шаманська 

Повний текст постанови складено 19 квітня 2021 року