Справа № 991/2941/21
Провадження 1-кс/991/3149/21

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2021 року                                                                 м.Київ 

Вищий антикорупційний суд в складі головуючого судді - ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву захисника ОСОБА_4 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 від розгляду справи №991/2941/21 за клопотанням прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора  ОСОБА_7  про арешт майна у кримінальному провадженні № 42017000000001155 від 13.04.2017, 
ВСТАНОВИВ:
06.05.2021 представник ОСОБА_5 – адвокат ОСОБА_4 у справі №991/2941/21 (провадження №1-кс/991/2988/21) за клопотанням прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 про арешт майна у кримінальному провадженні № 42017000000001155 від 13.04.2017, заявила відвід слідчій судді ОСОБА_6 від розгляду вказаної судової справи.
Особа, яка заявила відвід, - адвокат ОСОБА_4 у заяві посилалась на те, що підставою для відводу слідчій судді ОСОБА_6 є обставини, передбачені п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, які позбавляють права слідчу суддю брати участь у кримінальному провадженні. Зокрема, відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 КПК України порядку визначення слідчого судді для розгляду справи. Посилається на норми ч. 3 ст. 35 КПК України відповідно до яких визначення слідчого судді для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом.
Адвокат зазначає, що визначення слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 для розгляду справи № 991/2941/21 не відбулося відповідно до принципу вірогідності, що є підставою для відводу слідчого судді. З огляду на зазначене, просить заяву про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 задовольнити.
До початку судового засідання адвокат ОСОБА_3 через канцелярію Вищого антикорупційного суду подала повідомлення про наявність реального конфлікту інтересів, що унеможливлює, на її думку, розгляд заяви про відвід суддею ОСОБА_1 . Зазначила, що у провадженні Вищої ради правосуддя перебуває дисциплінарна справа, відкрита за скаргою голови Чернігівського окружного адміністративного суду – довірителя ОСОБА_3 у справі № 991/233/21, розгляд якої здійснювався під головуванням слідчої судді ОСОБА_1 , та скаргою адвоката ОСОБА_3 . Розгляд дисциплінарної скарги наразі триває. З огляду на зазначене, адвокат ОСОБА_3 вбачає наявність реального конфлікту інтересів у судді ОСОБА_1 , визначеної для розгляду заяви про відвід слідчої судді у справі № 991/2941/21, та адвоката ОСОБА_3 - представника ОСОБА_5 як особи, питання про арешт якої вирішується у межах зазначеної судової справи. 
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 долучила копії заяв про наявність реального конфлікту інтересів на ім`я голови Вищого антикорупційного суду та Національного агентства з питань запобігання корупції. Зазначила, що розгляд заяви про відвід, поданої адвокатом ОСОБА_4 , неможливо здійснювати під головуванням судді ОСОБА_1 . З огляду на зазначені обставини вказала, що не може повідомити про підстави відводу судді ОСОБА_6 та обставини заявлення відводу, так як не забезпечено умови для розгляду заяви незалежним та неупередженим судом.
Слідча суддя ОСОБА_6 та інші учасники провадження, належним чином повідомлені про день, час і місце розгляду заяви, в судове засідання не з`явились, що відповідно до положень ст. 81 КПК України не є перешкодою для розгляду заяви про відвід.
Дослідивши заяву про відвід, інформаційну довідку щодо порядку здійснення автоматизованого розподілу судової справи № 991/2941/21, провадження № 1-кс/991/2988/21, матеріали судової справи № 991/2941/21 (провадження № 1-кс/991/2988/21), заслухавши позицію адвоката, суд дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню з огляду на таке. 
Частиною 1 ст. 81 КПК України передбачено, що в разі заявлення відводу слідчому судді його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 цього Кодексу.
Кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним та неупередженим судом, створеним на підставі закону (ч. 1 ст. 21 КПК України). 
З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який, відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України, повинен бути вмотивованим. Вичерпний перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ст. 75, 76 КПК України.
Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 КПК України порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Для вирішення питання про те, чи є підстави для відводу слідчій судді ОСОБА_6 від розгляду судової справи № 991/2941/21 (провадження № 1-кс/991/2988/21), суд повинен перевірити наявність підтверджених фактів, які б породжували сумніви щодо відсутності неупередженості судді у зазначеній справі.
Вивчаючи зазначену підставу, суддя враховує вимоги національного законодавства та практику ЄСПЛ.
Так, у справі «Бочан проти України» від 03 травня 2007 року у п. 66 Європейський Суд з прав людини зазначив, що «безсторонність», в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу.
Щодо першого критерію, адвокат ОСОБА_4  не надала жодного доказу, що слідча суддя ОСОБА_6 будь-яким чином своєю поведінкою виразила свою прихильність чи упередженість до учасників провадження або існують інші обставини, які викликають сумнів у її неупередженості. 
Таким чином суддя дійшла висновку, що відсутній суб`єктивний критерій, що використовується при визначенні «безсторонності».
При дослідженні об`єктивного критерію, має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Досліджуючи заяву про відвід та додані до них документи, суд не може визначити будь-які фактори, що можуть бути перевірені.
Так, недовіра до слідчої судді ОСОБА_6 викликана тим, що вона здійснює розгляд справи, яка була передана з істотними порушеннями вимог, передбаченими ст. 35 КПК України.
Судова справа № 991/2941/21 (провадження № 1-кс/991/2988/21) передана слідчій судді ОСОБА_6 як раніше визначеному складу суду (поєднано зі справою № 760/24363/19 за типом поєднання «Подання (клопотання, скарга) по кримінальній справі (кримінальному провадженню)»), відповідно до інформаційної довідки щодо порядку здійснення автоматизованого розподілу судової справи № 991/2941/21, провадження № 1-кс/991/2988/21.
Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим рішенням Ради суддів України № 30 від 26.11.2010 (зі змінами та доповненнями в редакції від 15.09.2016 року); пп. 12.7 п. 12 Засад використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду, затвердженими рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду № 4 від 03.09.2019 (зі змінами), закріплено, що передача судової справи раніше визначеному судді, колегії суддів, проводиться шляхом автоматизованого розподілу заяв, клопотань, скарг по одному кримінальному провадженню. У випадку неможливості передати процесуальні документи слідчому судді, який був раніше визначений АСДС, такі заяви, клопотання, скарги по одному кримінальному провадженні розподіляються АСДС на іншого слідчого суддю із збереженням принципу подальшої передачі справ раніше визначеному слідчому судді. Клопотання про надання дозволу на проведення обшуку по одному кримінальному провадженню, у випадку надходження таких клопотань в один день у кількості більше десяти, та клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по одному кримінальному провадженню, у випадку надходження в один день у кількості двох і більше таких клопотань, розподіляються між усіма слідчими суддями без урахування правил поєднання судових справ. Запровадити принцип застосування розподілу раніше визначеному слідчому судді таким чином: раніше визначений суддя обирається за принципом хронології (перший слідчий суддя, на якого було розподілено кримінальне провадження, за номером і датою реєстрації такого провадження), а у разі його відсутності – наступний раніше визначений слідчий суддя за принципом хронології.
За таких обставин, порушень авторозподілу справи № 991/2941/21 (провадження № 1-кс/991/2988/21) встановлено не було.
Позиція адвоката ОСОБА_3 про наявність реального конфлікту інтересів у судді ОСОБА_1 , визначеної для розгляду відводу слідчої судді у справі № 991/2941/21, та адвоката ОСОБА_3 - представника ОСОБА_5 як особи, питання про арешт якої вирішується у межах зазначеної судової справи не грунтуються на законі, а тому не можуть бути прийняті до уваги. 
Згідно зі статтею 48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.
Разом з тим, статтею 107 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено право будь-якої особи на звернення зі скаргою щодо дисциплінарного проступку судді (дисциплінарною скаргою). Громадяни здійснюють зазначене право особисто або через адвоката, юридичні особи - через адвоката, органи державної влади та органи місцевого самоврядування - через своїх керівників або представників.
Згідно з нормами статті 108 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та статті 42 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» оцінка обґрунтованості дисциплінарних скарг здійснюється Дисциплінарними палатами Вищої ради правосуддя.
При цьому, відповідно до частини четвертої статті 107 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» не допускається зловживання правом звернення до органу, уповноваженого здійснювати дисциплінарне провадження, у тому числі ініціювання питання відповідальності судді без достатніх підстав, використання такого права, як засобу тиску на суддю у зв`язку зі здійсненням ним правосуддя.
Посилаючись на зазначені норми Рада суддів України у рішенні № 13 від 01.03.2019 «Про внесення змін до рішення Ради Суддів України від 08 червня 2017 року № 34» зазначила, що наявність скарги щодо судді у провадженні Вищої ради правосуддя - не породжує конфлікту інтересів у діяльності судді щодо розгляду конкретної судової справи. Подання учасником такого судового провадження скарги на дії судді до Вищої ради правосуддя до закінчення судового розгляду справи може свідчити про вплив на суд, у разі, коли це здійснюється як тиск на суддю з метою, зокрема, перешкодити виконанню суддями професійних обов`язків або схилити їх до винесення неправосудного рішення, тощо, що може мати ознаки кримінального правопорушення, передбаченого статтею 376 Кримінального кодексу України. 
Отже, не породжує конфлікту інтересів у діяльності судді щодо розгляду судової справи №991/2941/21 за клопотанням прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора  ОСОБА_7  про арешт майна у кримінальному провадженні № 42017000000001155 від 13.04.2017за наявності дисциплінарної скарги щодо судді ОСОБА_1 у Вищої ради правосуддя в іншій судовій справі.
Окрім цього, заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав такого відводу. Відвід має бути мотивованим (ч. 4, 5 ст. 80 КПК України). З огляду на зазначені норми, відвід має бути мотивованим саме на момент подачі такої заяви, а при розгляді відводу відповідно до ч.3 ст. 81 КПК України, суд лише заслуховує особу, якій заявлено відвід, а також думки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. Дані положення закону свідчать про те, що твердження адвоката ОСОБА_4 про детальне обґрунтування підстав відводу не в самій заяві, а в судовому засіданні судді, визначеному для розгляду заяви, не ґрунтуються на нормах чинного кримінального процесуального законодавства та не можуть бути перешкодою для вирішення питання відводу судді.
З огляду на зазначене вище, суд дійшов висновку, що відсутні підстави для відводу слідчої судді ОСОБА_6 , передбачені у п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України.
На підставі наведеного вище, керуючись статтями 75, 80, 81, 369-372, 395 КПК України, 

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 , про відвід слідчої судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_6 від розгляду справи №991/2941/21 за клопотанням прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора  ОСОБА_7  про арешт майна у кримінальному провадженні № 42017000000001155 від 13.04.2017, - відмовити.
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя                          ОСОБА_1