ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2021 року	Львів	Справа № 140/3526/19 пров. № А/857/4494/21	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 

головуючого-судді                    Кузьмича С. М.,
суддів                                        Запотічного І.І., Улицького В.З.,
за участю секретаря                    Мельничук Б.Б.,
представників третьої особи  Щербак Р.С., Верега О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Львові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 01 грудня 2020 року (ухвалене головуючим – суддею Валюх В.М. у м. Луцьк) у справі № 140/3526/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фаворит на Мінеральній» про визнання протиправним та скасування припису,

                                                                       ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до відповідача про визнання протиправним та скасування припису.
В обґрунтування позовних вимог вказував на те, що не виконував роботи, зазначені в акті та інших документах, позаяк з 31.07.2018 передав приміщення в оренду ОСОБА_2 , який і проводив там відповідні роботи. Дозволу на перебудову та перепланування приміщення квартири відповідно до вимог договору оренди та законодавства України позивач не давав. Про вказані факти позивач повідомив головного спеціаліста Інспекції ДАБК Ірпінської міської ради ОСОБА_3 , який не надав права написати письмові пояснення чи надати документи. Крім того, орендарем у ході капітального ремонту цієї квартири перенесення і влаштування дверних прорізів, прибудова балкону не здійснювалася у зв`язку із відсутністю потреби, фактично орендарем було розпочато роботи утеплення та засклення існуючого балкону. Вказані роботи не місять ознак реконструкції квартири шляхом добудови балкону, оскільки балкон та вихід до нього був наявний до придбання позивачем житла, перенесення і влаштування дверних прорізів не відбувалося. Позивач також вказує на порушення, допущені під час проведення перевірки, за результатами якої складений оскаржуваний припис, зокрема, не було запропоновано підписати акт та інші документи перевірки, а перевірка проведена без наявності обґрунтованого звернення.
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 01.12.2020 в задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Приймаючи оскаржене рішення суд першої інстанції виходив з того, що позивач придбав 2-х кімнатну квартиру АДРЕСА_1 , у якій, відповідно до технічної документації станом на день реєстрації права власності на квартиру, був відсутній балкон, а роботи з реконструкції квартири шляхом добудови балкону розпочалися після набуття права власності на вказану квартиру та продовжувалися на момент проведення перевірки, про що свідчить додаток № 1 - матеріали фотофіксації від 04.06.2019 - до акту перевірки від 18.06.2019 № 18062019/1 (т. 1, а.с. 124). Суд відхилив доводи позивача про те, що роботи у спірній квартирі проводилися іншою особою ОСОБА_2 , орендарем квартири згідно з договором оренди квартири (житлового приміщення) від 01.11.2018 (т. 1, а.с. 22-26), позаяк жодними іншими доказами не підтверджується факт виконання будівельних робіт саме орендарем. При цьому, суд звертає увагу, що перевірка була проведена у присутності саме позивача, а не орендаря, та, крім того, наявними у справі фотоматеріалами (т. 1, а.с. 171-172) підтверджується здійснення будівельних робіт позивачем.
Вказане рішення в апеляційному порядку оскаржив позивач, у апеляційній скарзі покликається на те, що оскаржуване рішення винесене з порушенням норм процесуального та матеріального права з неповним з`ясуванням обставин справи та є незаконним, просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким задовольнити позов.
Зокрема в апеляційні скарзі зазначає, що головним спеціалістом Інспекції Державного архітектурно – будівельного контролю Ірпінської міської ради Шелевеєм Р.В. без належної перевірки зроблено висновки про виконавця робіт, оскільки він не виконував роботи зазначені в акті а інших документах, оскільки 31.07.2018 передав приміщення в оренду ОСОБА_2 , який і проводив там відповідні роботи. Дозволу на перебудову та перепланування приміщення квартири у відповідності до вимог договору оренди та законодавства України він не надавав. Аналогічно, вказує, що він не виконував будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, без розроблення та затвердження проектної документації, не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду, оскільки він не був замовником та не мав таких обов`язків, передбачених законодавством. 
Відзив на апеляційну скаргу поданий не був. Відповідно до ч. 4 ст. 304 КАС України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Представник апелянта надіслав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, оскільки він немає можливості прибути в судове засідання по справі № 140/3526/19 у зв`язку з розглядом справи № 917/143/21 за його участі в Господарському суді Полтавської області.
Однак суд зазначає, що відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність в судовому засіданні учасників справи (їх представників), а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. За таких обставин апеляційний суд дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності апелянта (його представника). Водночас, будь-яких нових доказів або обставин по справі учасниками не наведено.
В судовому засіданні представники третьої особи заперечили проти задоволення апеляційної скарги та надали пояснення, просять апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.
Інші особи в судове засідання на виклик суду не з`явилися, явку уповноваженої особи не забезпечили, хоча належним чином були повідомлені, що не перешкоджає розгляду справи за їх відсутності згідно з ч. 2 ст. 313 КАС України.
Заслухавши суддю-доповідача, представників третьої особи, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції — без змін, з наступних підстав.
З матеріалів справи слідує, що на підставі наказу Інспекції ДАБК Ірпінської міської ради від 14.04.2016 № 5 «Про проведення позапланової перевірки» (т. 1, а.с. 93), направлення для проведення позапланового заходу від 04.06.2019 № 0406/5/1 (т. 1, а.с. 125), та звернення ОСББ «Фаворит на Мінеральній» від 03.06.2019 (т. 1, а.с. 134), головний спеціаліст Інспекції ДАБК Ірпінської міської ради Шелевей Р.В. провів позапланову перевірку на об`єкті за адресою: АДРЕСА_2 щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за результатами якого було складено акт № 18062019/1 від 18.06.2019 (т. 1, а.с. 95-106).
Вказаним актом перевірки зафіксовано, що під час виїзду посадової особи 04.06.2019 за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено, що замовником ОСОБА_1 виконано роботи з реконструкції квартири шляхом добудови балкону. В ході перевірки встановлено, що ОСОБА_1 виконав будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), матеріалів, що спростовують вищенаведене, не надано; замовником виконано будівельні роботи без розроблення та затвердження проектної документації; замовником не забезпечено здійснення авторського нагляду; замовником не забезпечено здійснення технічного нагляду (т. 1, а.с. 103-104).
18.06.2019, за результатами позапланової перевірки, ОСОБА_1 головним спеціалістом Інспекції ДАБК Ірпінської міської ради ОСОБА_3 було видано припис №  С-1806/1 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, яким з метою усунення виявлених порушень вимагалося зупинити виконання будівельних робіт з 18.06.2019, усунути виявлені правопорушення до 18.08.2019 (т. 1, а.с. 107-108).
Крім цього, 18.06.2019 головний спеціаліст Інспекції ДАБК Ірпінської міської ради Шелевей Р.В. склав стосовно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення №  А-1806/1 (т. 1, а.с. 109-111), та постановою заступника начальника Інспекції ДАБК Ірпінської міської ради від 25.06.2019 № А-2506/2 по справі про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною дванадцятою статті 96 Кодексу України про адміністративне правопорушення, та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17000, 00 грн. (т. 1, а.с. 112-114).
Як вбачається із листа Інспекції ДАБК Ірпінської міської ради від 22.08.2019 № 2208/5, ОСОБА_1 був повідомлений про період проведення перевірки, був присутній на об`єкті будівництва, однак у зв`язку із неприбуттям до Інспекції для вручення матеріалів перевірки, матеріали були направлені рекомендованим листом з повідомленням та отримані (т. 1, а.с. 90-91).
Позивач вважаючи оскаржуваний припис протиправним, звернувся до суду з відповідними позовними вимогами.
Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI).
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів будівництва визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі- Порядок № 553).
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до п. 9 Порядку №  553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Підпунктами 2, 3 пункту 11 Порядку № 553 передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;  у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Згідно із п. 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
За правилами пунктів 17, 19 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Відповідно до п. 21 Порядку № 553  якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 36 Закону № 3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.
За приписами ч. 1 ст. 38 Закону № 3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.
З аналізу наведених вище норм слідує, що законодавчому рівні встановлено алгоритм дій щодо проведення відповідачем планових та позапланових перевірок щодо дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Крім цього встановлено, що виконання будівельних робіт на об`єктах будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), можливе лише після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. 
Так, згідно оскаржуваного припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 18.06.2019 № С-1806/1 вбачається, що вказаний припис виданий ОСОБА_1 за результатами позапланової перевірки на об`єкті «Реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_2 » та на підставі ст. 41 Закону № 3038-VI, Порядку № 553, при цьому, під час виїзду посадової особи 04.06.2019 за вказаною адресою встановлено, що замовником ОСОБА_1 виконано роботи з реконструкції квартири шляхом добудови балкону (додаток 1 до акту); в ході перевірки встановлено, що ОСОБА_1 виконав будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), матеріалів, що спростовують вищенаведене, не надано; замовником виконуються будівельні роботи без розроблення та затвердження проектної документації; замовником не забезпечено здійснення авторського нагляду; замовником не забезпечено здійснення технічного нагляду, що є порушенням вимог статей 31, 34, 36, 38 Закону № 3038-VI, статті 11 Закону № 687-ХІV, постанови Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903 (т. 1, а. с. 107).
Колегія суддів вважає, що встановлені обставини справи в суді першої інстанції, які підтверджуються матеріалами справи та поясненнями представників третьої особи під час апеляційного розгляду справи, свідчать про те, що у квартирі, яка належить позивачу, виконувалися будівельні роботи, а саме добудова балкону до квартири, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, без розроблення та затвердження проектної документації та без здійснення авторського та технічного нагляду.
Так згідно із додатковою угодою № 165 від 10.02.2017 до договору № 3 про спільну діяльність у будівництві багатоповерхового житлового будинку від 04.02.2016, укладеного між ТзОВ «ОРЛАН-ІНВЕСТ ГРУП» та ОСОБА_1 , частками позивача є відокремлені приміщення загальними плановими площами 64,34 кв.м. та 58,11 кв.м., що знаходяться в багатоповерховому житловому будинку по АДРЕСА_3 (т. 2, а. с. 4-6).
Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 13.11.2018 № 145163669 спірна квартира АДРЕСА_4 була зареєстрована за ОСОБА_1 24.10.2018 та мала загальну площу 57,8 м. кв.; підставою виникнення права власності зазначено, зокрема, технічний паспорт від 30.07.2018, виданий ТОВ «Центр юридичних послуг «Ліга професіоналів» (т. 1, а. с. 142-143). 
Згідно з технічним паспортом на квартиру АДРЕСА_4 , виданим ТОВ «Центр юридичних послуг «Ліга професіоналів» 30.07.2018, загальна площа 2-х кімнатної квартири на 1-му поверсі становить 57,8 кв. м. та вона не обладнана балконом (т. 1, а. с. 144-146).
В подальшому, як вбачається з Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 23.05.2019 № 167768672, спірна квартира АДРЕСА_5 зареєстрована за позивачем уже загальною площею 59.6 м. кв., а підставою виникнення права власності зазначено, зокрема, технічний паспорт від 24.04.2019, виданий КП «Бучабудзамовник» (т. 1, а.с. 147). Позивач подав до суду копію технічного паспорту на квартиру АДРЕСА_4 , виданого КП «Бучабудзамовник» 24.04.2019, у якому вказана загальна площа квартири 59,6 кв. м., в т.ч. балкон 1,8 кв. м. (т. 1, а.с. 15-19).
Однак, відповідно до наданих третьою особою матеріалів фотозйомки багатоквартирного будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 , вбачається, що: станом на лютий 2017 року - в квартирі АДРЕСА_5 спірний балкон відсутній, дверного прорізу немає (є віконний); станом на травень 2017 року - в квартирі АДРЕСА_5 спірний балкон відсутній, дверного прорізу немає (є віконний); станом на 23.12.2017  - в квартирі АДРЕСА_5 спірний балкон відсутній, дверного прорізу немає (є віконний); станом на 26.09.2018 - в квартирі АДРЕСА_5 спірний балкон відсутній, дверного прорізу немає (є віконний); станом на 12.11.2019 - в квартирі АДРЕСА_5 здійснюється початок монтажу балкона; станом на 31.05.2019 - в квартирі АДРЕСА_5 здійснюється монтаж балкона (т.  1, а.  с. 151-156). Тобто, прибудови, а також дверного прорізу замість віконного у вказаній квартирі станом на 30.07.2018 (дата видачі ТОВ «Центр юридичних послуг «Ліга професіоналів» технічного паспорту на квартиру) не існувало.
Крім цього, правильно звернуто увагу судом першої інстанції, що згідно листа головного архітектора проекту житлового комплексу ПП «Ладопроект» ОСОБА_4 від 06.06.2019 встановлено, що проектом не передбачалося балкона замість вікна в квартирах першого поверху, дозвіл на розширення віконного прорізу та обладнання балкону в квартирі не надавалося, ніяких сторонніх проектів по влаштуванню балкону замість вікна не погоджувалося, а влаштування таких приміщень порушує архітектурне рішення фасаду будівлі та повинно бути приведено в первісний проектний стан (т. 1, а. с.  166).
Містобудівні умови або будівельний паспорт на прибудову спірного балкону не реєструвалися та не видавалися, що підтверджується листом виконавчого комітету Ірпінської міської ради від 09.07.2019 № 01-10/2345 (т. 1, а.с. 169), листом відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради від 08.07.2019 №  204 (т. 1, а.с. 170).
Відтак з огляду а наведену вище суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позивач придбав 2-х кімнатну квартиру АДРЕСА_1 , у якій, відповідно до технічної документації станом на день реєстрації права власності на квартиру, був відсутній балкон, а роботи з реконструкції квартири шляхом добудови балкону розпочалися після набуття права власності на вказану квартиру та продовжувалися на момент проведення перевірки, про що свідчить додаток № 1 - матеріали фотофіксації від 04.06.2019 - до акту перевірки від 18.06.2019 № 18062019/1 (т. 1, а.с. 124).
Щодо доводів позивача про те, що роботи у спірній квартирі проводилися іншою особою ОСОБА_2 , орендарем квартири згідно з договором оренди квартири (житлового приміщення) від 01.11.2018 та т, що були допущені порушення під час перевірки то суд вважає за потрібне зазначити наступне.
Так, позапланова перевірка була проведена за наявності правових підстав, а саме заяви ОСББ «Фаворит на Мінеральній» від 03.06.2019 про здійснення ОСОБА_1 будівельних робіт з порушенням вимог законодавства (т. 1, а.с. 134), на направленні для проведення позапланового заходу від 04.06.2019 № 0406/5/1 позивач зробив власноручний запис: «з направленням ознайомлений, посвідчення пред`явлено» (т. 1, а. с. 125 зворот), при цьому, у судовому засіданні в суді першої інстанції позивач не заперечив щодо власноручно зробленого запису; головний спеціаліст Інспекції ДАБК Ірпінської міської ради Шелевей Р.В. був допущений до проведення перевірки, 04.06.2019 здійснив фотофіксацію об`єкта перевірки; скерування позивачу акту перевірки та оскаржуваного припису рекомендованим листом з повідомленням відповідає вимогам пункту 21 Порядку № 553.
Враховуючи, що перевірка була проведена у присутності саме позивача, а не орендаря, в направленні для проведення позапланового заходу від 04.06.2019 № 0406/5/1 саме позивач зробив власноручний запис: «з направленням ознайомлений, посвідчення пред`явлено» і з наявних у справі фотоматеріалами (т. 1, а.с. 171-172) підтверджується здійснення будівельних робіт позивачем, колегія суддів вважає необгрунтованими доводи позивача щодо проведення роботи з реконструкції квартири шляхом добудови балкону здійснювалися орендарем квартири.
Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги відповідача не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.
Колегія суддів також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Зважаючи на викладене вище, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду — без змін. Доводи апеляційної скарги не спростовують рішення суду першої інстанції.
Щодо розподілу судових витрат, то такий у відповідності до ст.139 КАС України не здійснюється.
Керуючись статтями 139, 229, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, -

                                                    ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 01 грудня 2020 року у справі № 140/3526/19 – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	С. М. Кузьмич 	
судді	 	І. І. Запотічний 	
 	 	В. З. Улицький  	
Повне судове рішення складено 19 травня 2021 року