ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/2276/21 Справа № 201/5087/19 	  	Головуючий у першій інстанції: Федоріщев С. С. Суддя-доповідач: Красвітна  Т. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2021 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого –                        Красвітної Т.П., 
суддів:                                Свистунової О.В., Єлізаренко І.А,
при секретарі                        Догоновій О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу по апеляційній скарзі ОСОБА_1 на ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 02 грудня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка також діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , третя особа - приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Занько Едуард Петрович, про визнання заповіту та договору дарування недійсними, – 

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 02 грудня 2020 року призначено у даній справі проведення посмертної комплексної судово-психіатричної експертизи. На вирішення експерта поставлено наступні питання:
1) Чи можливо встановити, згідно наданих медичних документів на ім`я ОСОБА_5 , що стало причиною захворювання у вигляді вираженого психоорганічного симпотому, астенічного варіанту, з мнестичними порушеннями внаслідок органічного ураження ЦНС судинного генезу? Дане захворювання є супутнім або основним, якщо супутнім, то яке захворювання було основним для захворювання?
2) Чи можливо встановити дату, згідно наданих медичних документів на ім`я ОСОБА_5 , коли у ОСОБА_5 вперше проявилися ознаки захворювання у вигляді вираженого психоорганічного симпотому, астенічного варіанту, з мнестичними порушеннями внаслідок органічного ураження ЦНС судинного генезу? В чому вони виражалися?
3) Згідно наданих медичних документів на ім`я ОСОБА_5 , захворювання у вигляді вираженого психоорганічного симпотому, астенічного варіанту, з мнестичними порушеннями внаслідок органічного ураження ЦНС судинного генезу, на якому етапі хвороби і в якому психічному стані перебував ОСОБА_5 ? У чому це виражалося?
4) Чи можливо встановити, згідно наданих медичних документів на ім`я ОСОБА_5 , що він станом на 14 січня 2019 року страждав тяжкою формою захворювання у вигляді вираженого психоорганічного симпотому, астенічного варіанту, з мнестичними порушеннями внаслідок органічного ураження ЦНС судинного генезу, якщо так, то якими доказами це підтверджується?
5) Чи надавалось ОСОБА_5 під час його перебування на лікуванні в період з 26 листопада 2018 року по 12 грудня 2018 року у шпиталі для ветеранів війни лікування психоорганічного синдрому, астенічного варіанту, з мнестичними порушеннями внаслідок органічного ураження ЦНС судинного генезу, лікарськими препаратами адаптол, фезам, есцитам? Чи повинен лікуючий лікар вказати у якого лікаря ОСОБА_5 зобов`язаний був знаходитися під наглядом із зазначеним діагнозом?
6) Чи містяться в медичних документах на ім`я ОСОБА_5 відомості лікаря психіатра про індивідуально-психічні (психологічні), а також психічний, емоційний стан станом на 14 січня 2019 року та 02 лютого 2019 року? Якщо так, то які саме?
Проведення експертизи доручено експертам КЗ «Полтавська обласна клінічна психіатрична лікарня ім. О.Ф. Мальцева» та попереджено їх про кримінальну відповідальність. Провадження у справі зупинено. Витрати із проведення експертизи покладено на ОСОБА_4 (а.с. 243-245 т.1).
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права, ставить питання про скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду (а.с. 248-259 т.1). 
Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, виходячи з наступного. 
Встановлено, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка також діє в інтересах малолітньої ОСОБА_3 , звернулись з позовом до відповідача ОСОБА_4 , в якому просять визначити недійсним заповіт від 14 січня 2019 року, складений ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 , зареєстрований в реєстрі за №14, посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Занько Е.П,; визначити недійсним договір дарування 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 від 02 лютого 2019 року, посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Занько Е.П., зареєстрований в реєстрі за №91 (а.с. 1-4 т.1). 
Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 06 травня 2019 року відкрито провадження у справі (а.с. 15 т.1). 
23 жовтня 2019 року ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська у справі було призначено судово-психіатричну експертизу та на вирішення експерта поставлено наступні питання:
1) В якому психічному, емоційному стані знаходився ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в період з 28 листопада 2018 року по 18 лютого 2019 року, а також при укладанні ним заповіту від 14 січня 2019 року, складеного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_4 , зареєстрованого в реєстрі за №14 та посвідченого приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Занько Едуардом Петровичем, а також при укладанні ним договору дарування 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 , посвідченого 02 лютого 2019 року приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Занько Едуардом Петровичем, за реєстровим №91?
2) Чи здатний був ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повною мірою вільно та усвідомлено приймати рішення та реалізовувати його своїми діями при укладанні ним заповіту від 14 січня 2019 року та договору дарування 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 від 02 лютого 2019 року?
3) Чи здатний був ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 усвідомлювати, і якою мірою, фактичний зміст власних дій та їх наслідок при укладанні ним заповіту від 14 січня 2019 року та договору дарування 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 від 02 лютого 2019 року? 
4) Чи здатний був ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повною мірою прогнозувати наслідки власних дій при укладанні ним заповіту від 14 січня 2019 року та договору дарування 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 від 02 лютого 2019 року? 
5) Чи здатний був ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повною мірою усвідомлено приймати рішення, адекватне ситуації, та повною мірою усвідомлено реалізовувати його при укладенні ним заповіту від 14 січня 2019 року та договору дарування 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 від 02 лютого 2019 року? 
6) Чи могли індивідуально-психічні (психологічні) особливості ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 суттєво вплинути на його поведінку під час укладання ним заповіту від 14 січня 2019 року та договору дарування 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 від 02 лютого 2019 року? 
Проведення експертизи доручено експертам Дніпропетровської клінічної психіатричної лікарні Дніпропетровської обласної ради та попереджено їх про кримінальну відповідальність. Провадження у справі на період проведення експертизи зупинено (а.с. 154-156 т.1). 
На виконання вказаної вище ухвали експертами КП “Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги” ДОР було складено висновок судово-психіатричного експерта №26 від 05.12.2019 року (а.с. 165-168 т.1). 
Згідно ч. 1 ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Відповідно до ч.1 ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. 
Призначаючи у справі 02 грудня 2020 року посмертну комплексну судово-психіатричну експертизу, суд першої інстанції не навів обґрунтування про необхідність призначення вказаної експертизи. 
Крім того, з матеріалів справи вбачається, що відповідачем було подано клопотання від 22 жовтня 2020 року про призначення у справі повторної посмертної комплексної судово-психіатричної експертизи (а.с. 217-221 т.1). 
За положеннями статті 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необґрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам). 
Оскаржувана ухвала не містить обґрунтування відсутності підстав для призначення саме повторної судової експертизи, про призначення якої просив відповідач у своєму клопотанні, враховуючи положення статті 113 ЦПК України. 
Пунктом 10 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого наказ Міністерства охорони здоров`я України від 08 травня 2018 року №865, встановлено, що предметом судово-психіатричної експертизи є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.
Постановляючи оскаржувану ухвалу від 02 грудня 2020 року, місцевий суд не звернув увагу на те, що зміст питань 5 та 6, які поставлено перед експертами, не входить до предмету судово-психіатричної експертизи. Так, питання про те, чинадавалось ОСОБА_5 в певний період лікування психоорганічного синдрому, астенічного варіанту, з мнестичними порушеннями внаслідок органічного ураження ЦНС судинного генезу лікарськими препаратами адаптол, фезам, есцитам, - не є предметом судово-психіатричної експертизи, згідно вимог вказаного вище Положення від 08 травня 2018 року №865. Також судом першої інстанції не обґрунтовано неможливість безпосереднього встановлення судом фактів щодо наявності в медичних документах на ім`я ОСОБА_5 відомостей лікаря психіатра про індивідуально-психічний (психологічний), а також психічний, емоційний стан станом на 14 січня 2019 року та 02 лютого 2019 року, за наявними медичними документами. 
Крім того, у документі про призначення експертизи (залучення експерта) зазначаються такі дані: місце й дата винесення постанови чи ухвали; посада, звання та прізвище особи, що призначила експертизу (залучила експерта); назва суду; назва справи та її номер; обставини справи, які мають значення для проведення експертизи; підстави для призначення експертизи; прізвище експерта або назва експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; питання, які виносяться на вирішення експертові; перелік об`єктів, що підлягають дослідженню (у тому числі порівняльних зразків та інших матеріалів, направлених експертові, або посилання на такі переліки, що містяться в матеріалах справи); інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
У документі про призначення експертизи (залучення експерта) перераховуються всі об`єкти, які направляються на експертне дослідження, із зазначенням точного найменування, кількості, міри ваги, серії та номера (для грошей НБУ та іноземної валюти), інші відмінні індивідуальні ознаки.
Оскаржувана ухвала не містить інформації про направлення експертам переліку об`єктів, що підлягають дослідженню, зокрема, документів, що містять інформацію про стан здоров`я особи, щодо якої призначено судово-психіатричну експертизу, факти її звернення (за життя) за медичною допомогою, її діагноз, а також інші відомості, одержані під час її медичного обстеження. 
Згідно пунктів 12, 14 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо призначення експертизи та зупинення провадження у справі. 
Тому зазначення в ухвалі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 02 грудня 2020 року про те, що вона не підлягає апеляційному оскарженнюв частині призначення експертизи - є помилковим. 
Викладене вище свідчить про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, передчасність і необгрунтованість висновків про призначення експертизи; тому наявні підстави для застосування положень ст. 379 ЦПК України, задоволення апеляційної скарги і скасування оскаржуваної ухвали з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 379, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, –

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1  – задовольнити. 
Ухвалу Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 02 грудня 2020 року – скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає. 

Головуючий

Судді