УХВАЛА

07 червня 2021 року 
Київ
справа №160/10360/20
адміністративне провадження №К/9901/18803/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Губської О.А.,
суддів: Загороднюка А.Г., Мартинюк Н.М.,   
перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2020 року та постанову Третього  апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2021 року у справі №160/10360/20 за позовом ОСОБА_1 до   Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про   визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди,
в с т а н о в и в :
ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, в якому просила:
- визнати протиправним та скасувати рішення Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, викладене у листі № 14428.4/П-6943.3/20/30.2 від 01.06.20 р., в частині відмови у прийнятті до розгляду її звернень від 10.05.20 р. відносно посадових осіб Національної поліції України за ненадання відповідей на скарги від 27.03.20 р. на бездіяльність слідчих СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві при проведенні досудового розслідування (ЄРДР № 12017100060002647 від 08.06.17 р. та   № 42017101060000095 від 16.05.17 р.);
- визнати протиправним та скасувати рішення Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, викладене у листі № 23814.4/П-12463.3/20/30.2 від 21.08.20 р. в частині відмови в задоволенні її заяв від 28.07.2020 про поновлення провадження за заявами від 10.05.20 р. про адміністративне правопорушення за   ст. 212-3 КУпАП, відносно посадових осіб Національної поліції (ЄРДР 12017100060002647 та 42017101060000095);
- зобов`язати Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини відкрити провадження за заявами ОСОБА_1 від 10.05.20 р. відносно посадових осіб Національної поліції України за ненадання відповідей на скарги від 27.03.20 р. на бездіяльність слідчих СВ Печерського УП ГУНП у м. Києві при проведенні досудового розслідування (ЄРДР № 12017100060002647 від 08.06.17 р. та № 42017101060000095 від 16.05.17 р.);
- стягнути з Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини на її користь у відшкодування моральної шкоди за протиправні рішення - відмову у прийнятті до розгляду заяви від 10.05.20 р. та відмову у поновленні та відкритті провадження за заявою від 28.07.20 р. (щодо кримінального провадження 12017100060002647) 5 000 (п`ять тисяч грн.);
- стягнути з Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини на її користь у відшкодування моральної шкоди за протиправні рішення - відмову у прийнятті до розгляду заяви від 10.05.20 р. та відмову у поновленні та відкритті провадження за заявою від 28.07.20 р. (щодо кримінального провадження 42017101060000095) 5 000 (п`ять тисяч грн.). В обґрунтування позову зазначено про протиправні дії Управління, яке попри отримання оновленої довідки Управління Служби безпеки України у Дніпропетровській області про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії від 7 вересня 2020 року за № 55/11/202-268 не здійснив перерахунок пенсії позивача, чим порушив право на справедливий соціальний захист з боку Держави.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2020 року, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2021 року, у задоволенні позову відмовлено.
Не погодившись із ухваленими рішеннями, позивачем подано касаційну скаргу, яка надійшла до суду касаційної інстанції    24 травня 2021 року.
За правилами частини першої      статті 334 КАС України      за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.
Статтею 329 КАС України      визначено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Частиною 2 зазначеної статті визначено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.            
Як вбачається з матеріалів касаційної скарги, оскаржувана постанова ухвалена 13 квітня 2021 року, в той час як касаційна скарга подана до Верховного Суду 17 травня 2021 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.
Скаржник заявляє клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження та зазначає, що отримала оскаржувану постанову нарочно 15 квітня 2021 року, про що в матеріалах справи повинна бути розписка. 
Суд зауважує, що відповідно до частини третьої      статті 334 КАС України      питання про витребування матеріалів справи вирішується в ухвалі про відкриття касаційного провадження. На момент відкриття касаційного провадження у Суду відсутня справа, а отже, відсутня можливість перевірити наявність в матеріалах справи розписки про отримання оскаржуваної постанови апеляційного суду.
Враховуючи наведене, скаржнику необхідно надати докази, які б підтверджували дату отримання постанови суду апеляційної інстанції, наприклад, копію розписки про отримання копії оскаржуваної постанови або інформацію, що міститься в журналі видачі судових рішень тощо. 
Згідно з частиною третьою      статті 332 КАС України      касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених      статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави вказані нею у заяві визнані неповажними.
Крім того, аналіз матеріалів касаційної скарги свідчить про її невідповідність вимогам статті 330 КАС України.
Пунктом 4 частини другої   статті 330 КАС України   встановлено, що у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених)      статтею 328      цього Кодексу   підстави (підстав).
У разі подання касаційної скарги на підставі      пункту 1      частини четвертої   статті 328 цього Кодексу   в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі      пункту 2      частини четвертої   статті 328 цього Кодексу   в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у      частинах другій      і      третій   статті 328 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).
Відповідно до частини четвертої   статті 328 КАС України   підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у      частині першій      цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених      частинами другою      і      третьою   статті 353 цього Кодексу.
Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у      частинах другій      і      третій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Отже, системний аналіз наведених положень   КАС України   дає підстави для висновку, що при касаційному оскарженні судових рішень, зазначених у частині першій   статті 328 КАС України, у касаційній скарзі обґрунтування неправильного застосування судом (судами) норм матеріального права чи порушення норм процесуального права має обов`язково наводитись у взаємозв`язку із посиланням на відповідний пункт частини четвертої   статті 328 КАС України   як на підставу для касаційного оскарження судового рішення.
Зі змісту касаційної скарги вбачається, що скаржник підставою касаційного оскарження зазначає пункт 3 частини четвертої статті 328 КАС України.
Верховний Суд зауважує, що у разі подання касаційної скарги на підставі п. 3 ч. 4   ст. 328 КАС України, заявник повинен чітко вказати, яку саме норму права судами першої та (або) апеляційної інстанцій застосовано неправильно, а також обґрунтувати, у чому полягає помилка судів під час застосування відповідної норми права та як, на думку скаржника, відповідна норма повинна застосовуватися.
Верховний Суд наголошує заявнику, що у разі подання касаційної скарги на підставі п. 3 ч. 4   ст. 328 КАС України   треба зазначати, щодо яких саме правовідносин Верховний Суд ще не сформував правового висновку, а не абстрактно на це посилатися. 
Верховний Суд не має самостійно визначати підставу для касаційного оскарження судових рішень, а таку підставу має вказувати заявник касаційної скарги з одночасним наведенням підстави касаційного оскарження з огляду на обставини справи та висновки судів попередніх інстанцій.
Згідно з вимогами частини третьої   статті 334 КАС України   в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження, а за змістом частини першої   статті 341 КАС України, за винятком частини третьої цієї статті КАС України, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.
Таким чином межі касаційного перегляду судових рішень обмежено підставами, на яких подається касаційна скарга, зазначеними скаржником, та викладеними в ухвалі суду підставами для відкриття касаційного провадження.
Згідно із частиною другою   статті 332 КАС України   до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених   статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення   статті 169 цього Кодексу.
За таких обставин, відповідно до правил статей   169,   332 КАС України   касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду клопотання про поновлення строку з відповідними доказами дати отримання постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2021 року, уточненої касаційної скарги (заяви про уточнення касаційної скарги) із зазначенням підстави (підстав), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених)      статтею 328      цього Кодексу   підстави (підстав) та викладенням відповідних обґрунтувань, із наданням її копії відповідно до кількості учасників справи. 
На підставі викладеного, керуючись статтями   169,   332 КАС України,
у х в а л и в :
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01 жовтня 2020 року та постанову Третього  апеляційного адміністративного суду від 13 квітня 2021 року у справі №160/10360/20 за позовом ОСОБА_1 до   Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про   визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, стягнення моральної шкоди залишити без руху.
Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху (в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження), в установлений судом строк, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
У разі невиконання вимог ухвали суду в іншій частині, в установлений судом строк, касаційну скаргу буде повернуто скаржнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач 	О. А. Губська	
Судді           	А. Г. Загороднюк	
 	Н. М. Мартинюк