Ухвала
 
05 квітня 2021 року
м. Київ
 
справа № 311/300/19
провадження № 61-21022св19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Русинчука М. М. (суддя-доповідач), Антоненко Н. О., Крата В. І.
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - територіальна громада в особі Підгірненської сільської ради Василівського району Запорізької області,
треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи касаційну скаргу ОСОБА_2 , подану її представником ОСОБА_4 , на постанову Запорізького апеляційного суду від 05 листопада 2019 року,
 
ІСТОРІЯ СПРАВИ
 
У січні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до територіальної громади в особі Підгірненьської сільської ради Василівського району Запорізької області, треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про визнання права власності на майно у порядку спадкування за заповітом.
 
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій
 
Рішенням Василівського районного суду Запорізької області від 18 вересня 2019 року в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
 
Вирішено питання розподілу судових витрат.
 
Постановою Запорізького апеляційного суду від 05 листопада 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, апеляційні скарги ОСОБА_3 в особі адвоката 
Першина В. М. та ОСОБА_2 в особі адвоката Кочевої І. В. залишено без задоволення.
 
Рішення Василівського районного суду Запорізької області від 18 вересня 2019 року скасовано та ухвалено нове рішення про задоволення позову ОСОБА_1 .
 
Визнано за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 та земельну ділянку (пай) площею 7,1 га у порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
 
Аргументи учасників справи
 
У листопаді 2019 року до Верховного Суду від представника ОСОБА_2 надійшла касаційна скарга, у якій вона, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
 
Крім того, представник ОСОБА_2 просить провести судові засідання в режимі відеоконференції.
 
Рух справи
 
Ухвалою Верховного Суду від 28 листопада 2019 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано матеріали справи з суду першої інстанції. 
 
У пункті 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» від 15 січня 2020 року № 460-IX, який набрав чинності 08 лютого 2020 року, встановлено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
 
Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).
 
Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Згідно статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
 
У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.
 
Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, і така необхідність відсутня, а тому підстави для задоволення клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції відсутні.
 
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.
 
Керуючись статтями 7, 33, 34, 260, 400 (в редакції, чинній станом на 07 лютого 2020 року), 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
УХВАЛИВ:
 
У задоволенні клопотання представника ОСОБА_2 - ОСОБА_4 про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції відмовити.
 
Справу № 311/300/19 призначити до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів. 
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                              М. М. Русинчук

Н. О. Антоненко

В. І. Крат