КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
Справа №761/17050/20                               Головуючий у 1 інстанції: Савицький О.А.
Провадження №22-ц/824/7033/2021          Суддя-доповідач: Гаращенко Д.Р.
 
01 червня 2021 року                                                                                     м. Київ
 
Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Київського апеляційного суду в складі:
головуючого  (судді-доповідача)                   Гаращенка Д.Р.
суддів                                                       Сліпченка О.І., Сушко Л.П.
за участю секретаря                                         Стеблиненко А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 січня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Авіакомпанія «Міжнародні Авіалінії України» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,-
 
ВСТАНОВИЛА:
 
У червні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ПрАТ «Авіакомпанія «Міжнародні Авіалінії України» про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.
Просив суд визнати протиправними дії відповідача щодо відмови в перереєстрації квитків № 5662413261469 , №5662413261481 та зобов`язати здійснити їх перереєстрацію.
Свої позовні вимоги обґрунтував тим, що 08 квітня 2019 року він придбав у відповідача квитки № 5662413261469 на рейс PS791 29 березня 2020 року «Дніпро - Тель-Авів» та № 5662413261481 на рейс PS791 03.04.2020 року «Тель-Авів - Дніпро». 
17 березня 2020 року відповідач зупинив виконання регулярних рейсів по всій маршрутній мережі на виконання Указу Президента України та рішення Ради національної безпеки і оборони України про тимчасове обмеження перетину державного кордону, спрямоване на запобігання поширенню на території України вірусу COVID-19. 
Так, відповідачем було скасовано близько двох тисяч регулярних рейсів попередньо на період з 17 березня 2020 року по 03 квітня 2020 року, у тому числі рейси, квитки на які придбав позивач.
Позивач зазначив, що він, заздалегідь дізнавшись про закриття кордонів, зателефонував за номером цілодобового колл-центру до відповідача та звернувся з усною заявою щодо перереєстрації квитків на інші дати, однак йому було відмовлено з причин відсутності вільних місць. 
25 березня 2020 року позивач звернувся до відповідача з письмовою заявою, у якій просив перереєструвати квитки на 28 вересня 2020 року  та 02 жовтня 2020 року відповідно.
Електронним листом від 30 квітня 2020 року відповідач відмовив у перереєстрації квитків, у зв`язку із закінченням строку їх чинності.
Позивач вважає, що у відповідності до Правил повітряних перевезень та обслуговування пасажирів і багажу, затверджених наказом Державної авіаційної служби України 26 листопада 2018 року №1239 (далі - Правила № 1239), строк чинності квитків продовжився та відповідач був зобов`язаний здійснити їх перереєстрацію на інші дати, а тому звернувся до суду з даним позовом.
Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 18 січня 2021 року у задоволені позову було відмовлено.
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове про задоволення позову.
В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що відповідно до Правил повітряних перевезень термін дії квитка, незалежно від застосованого тарифу подовжується, якщо авіакомпанія: не може надати місце на рейс, на який пасажир має підтверджене бронювання; скасовує рейс, на який пасажир має підтверджене бронювання.
Вказує, що перевізник не має права посилатись на термін дії квитка, а видача йому перевізником квитків і є підтвердженням бронювання. 
Вважає, що відповідач повинен перереєструвати квитки № 5662413261469 , № 5662413261481 на дати, узгоджені з ним.
ОСОБА_1 у судове засідання не з'явився, повідомлявся належним чином, направив на адресу суду заяву з проханням розглядати скаргу без його участі. 
Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду повідомлений належним чином.
Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка у судове засідання сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про день, час та місце розгляду справи не перешкоджає розгляду справи.
Вислухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що 08 квітня 2019 року ОСОБА_1 придбав у ПрАТ «Авіакомпанія «Міжнародні Авіалінії України» квитки № 5662413261469 на рейс PS791 29.03.2020 року «Дніпро - Тель-Авів» та № 5662413261481 на рейс PS791 03.04.2020 року «Тель-Авів - Дніпро».
17 березня 2020 року ПрАТ «Авіакомпанія «Міжнародні Авіалінії України» зупинило виконання регулярних рейсів по всій маршрутній мережі на виконання Указу Президента України та рішення Ради національної безпеки і оборони України про тимчасове обмеження перетину державного кордону, спрямоване на запобігання поширенню на території України вірусу COVID-19.
ПрАТ «Авіакомпанія «Міжнародні Авіалінії України» було скасовано близько двох тисяч регулярних рейсів попередньо на період з 17 березня 2020 року по 03 квітня 2020 року, у тому числі рейси, квитки на які придбав ОСОБА_1 .
25 березня 2020 року ОСОБА_1 звертався до ПрАТ «Авіакомпанія «Міжнародні Авіалінії України» з письмовою заявою, у якій просив перереєструвати квитки на 28 вересня 2020 року та 02 жовтня 2020 року відповідно, однак 30 квітня 2020 року на адресу електронної пошти позивача від відповідача надійшов лист про відмову в перереєстрації квитків, оскільки строк їх чинності закінчився. При цьому позивачу запропоновано повернути вартість невикористаних квитків.
Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції прийшов до висновку, що позивач, здійснивши оплату за квитки, погодився з усіма умовами укладеного з відповідачем договору авіаперевезення, якими зміна бронювання не передбачалась, при цьому зазначений у квитках тариф є спеціальним, що не передбачає продовження строку їх чинності після дати відправлення.
Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції враховуючи наступне.
Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.
При ухваленні рішення суд не може виходити за межі позовних вимог.
Судом першої інстанції встановлено, що звертаючись до суду з позовом, позивач як на підставу для його задоволення посилається на те, що у відповідності до розділу 5 глави 5 Правил №1239 строк чинності квитків продовжився, а тому відповідач був зобов`язаний здійснити їх перереєстрацію на інші дати, однак протиправно відмовив у цьому.
Згідно з пунктами 1-4 глави 1 розділу ІІІ «Договір перевезення. Квиток» Правил №1239 повітряні перевезення виконуються на підставі договору між авіаперевізником і пасажиром. Укладення договору повітряного перевезення та його умови підтверджуються квитком, який видається пасажиру авіаперевізником або агентом з продажу. Квиток надає право пасажиру, зазначеному у квитку, на переліт відповідним рейсом (рейсами) і зобов`язує авіаперевізника здійснити перевезення пасажира і його багажу та надати інші послуги відповідно до договору повітряного перевезення, крім випадків, визначених у пункті 5 цієї глави.
Умови договору додаються до квитка і мають містити інформацію для пасажирів про обмеження відповідальності під час перевезення пасажира та багажу, про податки і збори; час початку та закінчення реєстрації на рейс, посадки у повітряне судно; інформацію щодо зареєстрованого багажу та ручної поклажі; строки пред`явлення претензій щодо неналежного перевезення пасажирів та багажу; інформацію щодо заборони перевезення окремих речей у зареєстрованому багажі або у ручній поклажі; права пасажирів у разі відмови у перевезенні, скасування чи тривалої затримки рейсу; адресу авіаперевізника, за якою пасажири мають змогу направляти свої звернення; іншу інформацію, яку авіаперевізник вважає необхідною для пасажира. Умови договору повітряного перевезення не мають суперечити положенням Монреальської конвенції, Повітряного кодексу України та цих Авіаційних правил.
Пунктом 3 розділу ХХVІІІ «Інформування пасажира» Правил №1239 визначено, що авіаперевізник, його агент з продажу під час оформлення квитків зобов`язані довести до відома пасажирів та надати у письмовому вигляді умови договору (авіаперевізника, на рейс якого здійснено оформлення квитка), правила застосування тарифу, за яким придбано квиток, адміністративні формальності під час подорожі за відповідним маршрутом, важливі повідомлення, які стосуються перевезення небезпечних речовин у багажу та ручній поклажі, інші повідомлення, які авіаперевізник вважає за потрібне довести до відома пасажира. Здійснюючи оплату квитка на рейс авіаперевізника, пасажир погоджується з усіма умовами договору повітряного перевезення та правилами авіаперевізника.
Відповідно до п.6 розділу І «Загальні положення» Правил №1239 правила застосування тарифів - установлені авіаперевізником умови використання тарифів, які передбачають визначення території продажу, сезону продажу та рейсів, на які можна придбати квитки за певним видом тарифу, можливість комбінування з іншими видами тарифів та зупинки у проміжному пункті, дитячі знижки, правила повернення коштів за невикористаний квиток або його частину, умови перебронювання, норму безкоштовного перевезення багажу, можливість передачі пасажира для перевезення іншій авіакомпанії тощо. Спеціальний тариф - опублікований авіаперевізником тариф, що має певні обмеження у частині його застосування.
У відповідності до п. 7 глави 4 розділу ІІІ «Договір перевезення. Квиток» Правил №1239 квиток, виданий за спеціальним тарифом, чинний для перевезення лише до дати, визначеної у квитку, і на умовах, установлених правилами застосування тарифів авіаперевізника.
Згідно з п.1 розділу V «Тарифи» Правил №1239 правила застосування тарифів затверджуються авіаперевізником, оприлюднюються на його офіційному веб-сайті та мають бути доступними пасажирам для ознайомлення.
Пунктом 3 розділу ХХVІІІ «Інформування пасажира» Правил № 1239 визначено, що здійснюючи оплату квитка на рейс авіаперевізника, пасажир погоджується з усіма умовами договору повітряного перевезення та правилами авіаперевізника.
Із наданих позивачем квитків підтверджується укладений між сторонами договір авіаперевезення. Позивач придбав авіаквитки за тарифом TLOWCST1, згідно з яким повернення квитків та зміна бронювання заборонені, тобто існують певні обмеження щодо застосування.
Здійснивши оплату за квитки позивач фактично погодився з усіма умовами договору повітряного перевезення, укладеного між ним та відповідачем, при цьому тариф, за яким позивач придбав вказані квитки фактично є спеціальним, оскільки має певні обмеження, а отже строк чинності квитків у такому випадку встановлюється до зазначеної у них дати та не може бути продовженим.
Відповідно до глав 4, 5 розділу ІІІ «Договір перевезення. Квиток» Правил №1239 строк чинності квитка охоплює: загальний строк чинності квитка та строк чинності для перевезення.
Загальний строк чинності квитка визначається періодом часу з дати його оформлення і до закінчення строку, який передбачено для отримання коштів за невикористаний квиток правилами застосування тарифів авіаперевізника.
Строк чинності квитка незалежно від виду застосованого тарифу продовжується, якщо авіаперевізник у тому числі, якщо скасовує рейс, на який пасажир має підтверджене бронювання.
Разом з тим, під поняттям «підтверджене бронювання» розуміється, що бронювання зроблене в АСБ/ГРС (автоматизована система бронювання/глобальна розподільна система) і підтверджене авіаперевізником. 
Позначається у квитку (електронному квитку) позначкою «ОК».
З аналізу вказаних норм вбачається, що підставами для продовження строку чинності квитка є наявність двох обов`язкових умов, зокрема скасування рейсу та підтверджене бронювання пасажира на нього.
Зі змісту квитків № 5662413261469 на рейс PS791 29 березня 2020 року «Дніпро - Тель-Авів» та № 5662413261481 на рейс PS791 03 квітня 2020 року «Тель-Авів - Дніпро» не вбачається, що ОСОБА_1 мав підтверджене бронювання на вказані рейси, жодні позначки у квитках, що могли б про це свідчити, відсутні.
Таким чином, судом першої інстанції було вірно встановлено, що у позивача не було підтвердженого бронювання на рейси, квитки на які він придбав, тому відсутні підстави вважати, що строк чинності квитків продовжився.
Доводи апелянта фактично спростовуються наявними матеріалами справи та не впливають на правильність висновку суду першої інстанції.
Відсутність у позивача підтвердженого бронювання на рейси не дають підстав для перереєстрації квитків.
З урахуванням викладеного колегія суддів вважає,що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 268, 367, 368, 375, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів,-
 
ПОСТАНОВИЛА:
 
Апеляційну скаргуОСОБА_1  залишити без задоволення
Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18 січня 2021 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, однак може бути оскаржена протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.
 
Головуючий                                                                           Д.Р. Гаращенко

Судді                                                                                      О.І. Сліпченко

                                                                                                 Л.П. Сушко