КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
    03680 м. Київ , вул. Солом`янська, 2-а 

Номер апеляційного провадження: 22-ц/824/7854/2021                                        

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ       УКРАЇНИ
 
            03 червня 2021 року                                                                       м. Київ
                                                                                                          Справа № 758/4360/19
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:   
головуючого   судді-доповідача                            Ящук Т.І., 
суддів                                                                        Махлай Л.Д., Немировської О.В.,  
за участю секретаря  судового засідання              Кравченко Н.О.
 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційні скарги ОСОБА_1 , яка подана представником Бірюк Миколою Миколайовичем , та ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яка подана представником Хомич Іваном Олександровичем , на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 11 березня 2021 року, постановлену у складі судді Гребенюк В.В., 
у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно, поділ спадкового майна та за  зустрічним позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ майна в натурі та визнання права власності в порядку спадкування, 
 
встановив:
 
У квітні 2019 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно, поділ спадкового майна.
Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 18.10.2019 року справу прийнято до розгляду, призначено в загальному позовному провадженні, встановлено строк для подання відзиву на позовну заяву.
11.03.2020 року до суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ спадкового майна в натурі та визнання права власності в порядку спадкування.
Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 11 березня 2021 року первісний позов та зустрічний позов залишено без розгляду. 
 
Не погоджуючись з ухвалою, представник ОСОБА_1 - Бірюк М.М. звернувся  з  апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.
В обґрунтування апеляційної скарги вказує, що 12.10.2020 року судове засідання не відбулось, оскільки представник ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - адвокат Хомич І.О. брав участь у іншому судовому засіданні, а тому неявку вказаних позивачів не можна вважати без поважних причин. В той час як представник ОСОБА_1 прибув до суду. Тобто, з боку позивача ОСОБА_1 жодних порушень процесу, в тому числі ч. 5 ст. 223 ЦПК України станом на 12.10.2020 року дату проведення судового розгляду не було. Що стосується судового засідання, призначеного на 11.03.2021 року, то представником ОСОБА_1 адвокатом Бірюк М.М. було подано клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із участю як захисника у кримінальній справі, що розглядається Дарницьким районним судом м. Києва (справа № 753/22273/20). 
З огляду на судову практику Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Вартая проти Грузії» (заява №10978/06) , відмова суду перенести засідання за клопотанням адвоката, що брав участь у іншому процесі, та розгляд справи без захисника є порушенням ст. 6 (право на справедливий суд) Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Крім того, 12.10.2020 року представник  ОСОБА_1 адвокат Семашко Д.М. надіслав до суду на електронну поштову адресу клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку хворобою.  Таким чином, у суду не було правових підстав виносити ухвалу про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без розгляду у зв`язку із неявкою позивача.
 
Не погоджуючись з ухвалою, представник ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - Хомич І.О. звернувся  з  апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.
Вказує, що станом на 11.03.2021 року у справі підготовче провадження не було закрито, справа не була призначена до судового розгляду по суті. Тобто 11.03.2021 року у справі було призначено підготовче судове засідання. Аналіз змісту п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання. Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 21.10.2019 у справі №759/15271/17  та постанові від 11.03.2020 у справі №761/8849/19.
З матеріалів справи вбачається, що судом першої інстанції було призначено підготовче судове засідання у справі на 12.10.2020 року, на яке позивачі як за первісним позовом, так і за зустрічним позовом не з`явилися, та відкладено розгляд справи на 11.03.2021 року, в яке позивачі як за первісним позовом, так і за зустрічним позовом також не з`явилися. За таких обставин, оскаржувана ухвалапостановлена з порушенням норм процесуального права, оскільки  позови (як первісний, так і зустрічний) залишено без розгляду у підготовчому засіданні, що суперечить вимогам п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. 
 
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - Бірюк М.М. підтримав доводи апеляційної скарги, просив ухвалу суду скасувати. 
Представник відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 - Хомич І.О. також підтримав доводи апеляційної скарги, просив ухвалу суду скасувати. 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, вислухавши думку представників учасників справи, з`ясувавши обставини справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційних скарг, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційні скарги  підлягають задоволенню виходячи з наступного.
Залишаючи первісну позовну заяву та зустрічну позовну заяву без розгляду ухвалою суду від 11 березня 2021 року, суд першої інстанції виходив з того, що в судові засідання, призначені 12.10.2020 року, 11.03.2021 року обидві сторони не з`явилися, явку своїх представників не забезпечили, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, про що свідчать відмітки на рекомендованому поштовому повідомленні, поважних причини неявки суду не повідомили.
Оскільки позивачі (як за первісним позовом, так і за зустрічним), звернувшись до суду, в судові засідання на призначений день, час та місце розгляду справи не з`явилися, явку своїх представників не забезпечили, первісний та зустрічний позови підлягають залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. 
З таким висновком суду колегія суддів не погоджується, оскільки він зроблений з порушення норм процесуального права, виходячи з наступного.
 
Як вбачається з матеріалів справи, у квітні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно, поділ спадкового майна.
Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 18 жовтня 2019 року справу прийнято до розгляду в загальному позовному провадженні та призначено судове засідання на 24 лютого 2020 року.
Відповідно до ч.1 ст. 187 ЦПК України, за відсутності підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження суд відкриває провадження у справі протягом п`яти днів з дня надходження позовної заяви або заяви про усунення недоліків, поданої в порядку, передбаченому статтею 185 цього Кодексу.
Згідно з п. 4,5 ч. 2 ст. 187 ЦПК України, про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначаються: за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа;  дата, час і місце підготовчого засідання, якщо справа буде розглядатися в порядку загального позовного провадження.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 196 ЦПК України, для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання.
Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.
За змістом вказаних процесуальних норм, у випадку прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі за правилами загального позовного провадження судом першої інстанції обов`язково проводиться підготовче засідання.   
 
Зі змісту ухвали від 18 жовтня 2019 року вбачається, що суд першої інстанції прийняв справу до розгляду за правилами загального провадження, однак помилково та в порушення  ч. 2 ст. 187 ЦПК України в цій ухвалі не зазначив про відкриття провадження у справі та про призначення підготовчого засідання, проведення якого у даному випадку є обов`язковим.   
З огляду на вище зазначені положення процесуального закону, судове засідання, призначене ухвалою суду від 18 жовтня 2019 року на 24 лютого 2020 року,  є підготовчим засіданням. 
З матеріалів справи вбачається, що підготовче засідання, призначене на 24 лютого 2020 року було відкладено на 23 квітня 2020 року за клопотанням представника відповідачів. 
11 березня 2020 року до суду надійшов зустрічний позов ОСОБА_3 , ОСОБА_4  до ОСОБА_1 про поділ спадкового майна в натурі та визнання права власності в порядку спадкування.
Ухвалою  Подільського районного суду м. Києва від 12 березня 2020 року зустрічний позов прийнято до розгляду та об`єднано в одне провадження разом з первісним позовом. 
Відповідно до довідки секретаря судового засідання, розгляд справи, призначений на 23 квітня 2020 року, знято з розгляду та призначено на 20 серпня 2020 року у зв`язку з проведенням карантинних заходів, відповідно до ст. 29 Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», рекомендацій Ради суддів України від 11 березня 2020 року, постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11 березня 2020 року «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10.03.2020 року. 
В підготовчому засіданні 20 серпня 2020 року були присутні: представник позивача за первісним позовом Семашко Д.М. ,  відповідачі  ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та їх представник Хомич І.О. , у зв`язку заявленими клопотаннями представників учасників справи була оголошена перерва на 12 жовтня 2020 року.
09 жовтня 2021 року представник відповідачів - адвокат Хомич І.О. подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, призначеного на 12 жовтня 2020 року, у зв`язку з перебуванням в іншому судовому засіданні в Київському апеляційному суді по справі № 760/23559/19, про що надано відповідні докази, а саме судову повістку про виклик до суду на 12 жовтня 2020 року по справі № 760/23559/19, копію ордеру про надання правової допомоги позивачу у цій справі.  
Згідно з протоколом судового засідання від 12 жовтня 2020 року, в підготовче  засідання 12 жовтня 2020 року учасники справи не з`явились, розгляд справи перенесено на 11 березня 2021 року, про що сторонам надіслано судові повістки про виклик до суду. 
10 березня 2021 року до суду надійшло клопотання  представника позивача - адвоката Бірюка М.М. про відкладення розгляду цієї справи, у зв`язку з тим, що адвокат приймає участь у розгляді Дарницьким районним судом кримінальної справи №753/22273/20, який призначено на 11 березня 2021 року,  як захисник, про що надав копію ордеру про надання правової допомоги.       
В підготовче засідання 11 березня 2021 року учасники справи не з`явились. 
Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 11 березня 2021 року первісний позов та зустрічний позов залишено без розгляду. 
 
Положеннями статті 189 ЦПК України визначено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.
Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.
Підготовче засідання проводиться судом з повідомленням учасників справи (ч.1 ст. 197 ЦПК України). Частиною 2 ст. 197 ЦПК України визначено перелік питань, які вирішує суд у підготовчому засіданні.
Згідно з ч. 1, 2 ст. 198 ЦПК України, підготовче засідання проводиться за правилами, встановленими главою 6 цього розділу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цим Кодексом. Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: 1) визначених частиною другою статті 223 цього Кодексу; 2) залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; 3) в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 197 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.
За змістом ч. 1, 2 ст.  223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:
1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання;
2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;
3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;
4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження;
5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.
 
Виходячи зі змісту вказаних процесуальних норм, підготовче провадження має бути проведено протягом встановлених строків, а неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.
Відповідно до ч. 1. ст. 200 ЦПК України у підготовчому засіданні суд постановляє ухвалу (ухвали) про процесуальні дії, що необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті.
Згідно з ч. 1., 2 ст. 211 ЦПК України розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи.
За змістом п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Аналіз змісту п. 3 ч. 1. ст.  257 ЦПК України свідчить про те, що залишення позовної заяви без розгляду з цієї підстави може мати місце лише в тому випадку, якщо позивач, який був належним чином повідомлений про час слухання справи, повторно не з`явився саме в судове засідання, а не в підготовче засідання.
Подібні за змістом висновки викладені, зокрема, у постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 756/15271/17 , від 11 березня 2020 року у справі № 761/8849/19.
Відповідно до ч.4 ст. 263 ЦПК України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
 
Як передбачено ч. 5 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Аналіз указаних норм права дає підстави для висновку, що поняття «підготовче засідання» та «судове засідання» не є тотожними, оскільки ці судові процедури мають різну мету та виконують різні завдання.
Так, підготовче засідання спрямоване на з`ясування можливості врегулювання спору до судового розгляду або забезпечення правильного та швидкого вирішення справи. У свою чергу, в судовому засіданні суд у присутності учасників судового процесу розглядає докази та вирішує спір по суті.
Отже, виходячи зі змісту вказаних норм,  явка учасників справи у підготовче засідання є їх правом, а не обов`язком.  
Під час постановлення такої ухвали про залишення позовної заяви без розгляду  в підготовчому судовому засіданні суд першої інстанції має виходити із положень ч.1 ст.257 ЦПК України, які визначають загальні підстави для залишення позову без розгляду.
Отже, правом на залишення заяви без розгляду суд наділений лише за сукупності певних установлених законом умов: належного повідомлення позивача про час та місце судового засідання; повторної неявки позивача в судове засідання, яка в такому разі визнається як друга поспіль неявка; ненадходження від позивача клопотання про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення перешкоджає розгляду справи.
Разом з тим, за неявки позивача у підготовче засідання, за умови, якщо відсутні підстави для його відкладення (ст. 198 ЦК України), суд має можливість провести підготовче засідання та ухвалити за його результатами судове рішення, передбачене ст. 200 ЦПК України.
Відповідно до висновку Верховного Суду у постанові від  19 травня 2021 року у справі № 752/21845/19, неявка належним чином повідомленого про дату та час підготовчого засідання позивача за загальним правилом не перешкоджає проведенню підготовчого засідання.
При цьому ст. 223 ЦПК України, яка, зокрема, передбачає, що у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору, стосується розгляду справи по суті, у зв`язку з чим регулятивний вплив цієї статті не поширюється на випадок неявки позивача у підготовче засідання.
 
З матеріалів справи вбачається, що на час постановлення оскаржуваної ухвали в порядку, визначеному ч.2 ст.200 ЦПК України підготовче провадження закрито не було, справа до судового розгляду по суті не призначена, засідання по справі призначені на 24.02.2020 року, 23.04.2020 року, 20.08.2020 року, 12.10.2020року, та 11.03.2021 року є підготовчими, а тому підстави для застосування судом п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України  відсутні. 
Суд першої інстанції, залишаючи первісну позовну заяву та зустрічну позовну заяву без розгляду в підготовчому засіданні, не навів обґрунтування про те, що нез`явлення позивача за первісним позовом та зустрічним позовом унеможливлює проведення підготовчого засідання, не звернув увагу на те, що наведені процесуальні норми застосовуються при розгляді справи по суті, та дійшов помилкового висновку про повторну неявку позивачів за первісним та зустрічним позовом в судове засідання.
Враховуючи те, що справа перебуває на стадії підготовчого провадження, явка учасників справи не є обов`язковою, у суду були відсутні підстави для залишення позовної та зустрічної заяви без розгляду відповідно до п.1 ч. 2 ст. 200, п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, а тому висновок суду першої  інстанції про наявність правових підстав для залишення позовної та зустрічної заяви  без розгляду, колегія суддів вважає необґрунтованим, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - постановлену з порушенням норм процесуального права.
Крім того, встановлено, що двома останніми підготовчими судовими засіданнями  у даній  справі були засідання, призначені на 12 жовтня 2020 року та 11 березня 2021 року.
09 жовтня 2020 року  представник відповідачів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , які є позивачами за зустрічним позовом, - адвокат Хомич І.О. завчасно повідомив суд про причини неявки в засідання, призначене на 12 жовтня 2020 року з наданням відповідних підтверджень, які є поважними причинами неявки, а 10 березня 2021 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Бірюк М.М. також завчасно повідомив суд про причини неявки в засідання, призначене на 11 березня 2021 року, про що також надано відповідні документи. 
Таким чином, вирішуючи питання про залишення первісного та зустрічного позову без розгляду, суд першої інстанції помилково не врахував того, що стороною як позивача за первісним позовом так і стороною позивачів за зустрічним позовом, були подані клопотання про відкладення розгляду справи через зайнятість у іншому судовому засіданні, та обґрунтовано поважність причини неявки в судове засідання,  про що надано відповідні докази, - що унеможливлює застосування положень п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для скасування ухвали суду першої інстанції та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 374, 379, 381-383 ЦПК України, суд
 
постановив:
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка подана представником Бірюк Миколою Миколайовичем , - задовольнити. 
Апеляційну скаргу ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , яка подана представником Хомич Іваном Олександровичем , - задовольнити. 
Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 11 березня 2021 року - скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.     
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з  дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду  протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
            Повний текст постанови складено 14 червня 2021 року.

    Суддя  - доповідач:                                                                   Ящук Т.І. 

                        Судді:                                                                      Махлай Л.Д.

                                                                                                         Немировська О.В.