ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

30 березня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/14389/20	
                                                                                Суддя І інстанції - Жукова Є.О.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Чепурнова Д.В. (доповідач),
                               суддів:  Сафронової С.В., Мельника В.В.,     
за участю секретаря судового засідання Лащенка Р.В. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Міністерства юстиції України
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від  17 грудня 2020 року у справі  за адміністративним позовом приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, про визнання протиправним та скасування наказу, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору  - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Перемога 2018», ОСОБА_2 , -

ВСТАНОВИВ:

          Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_1. звернулася з вищевказаним позовом до суду в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України «Про задоволення скарги» №3580/5 від 15.10.2020 в частині задоволення скарги ОСОБА_2 від 04.08.2020; скасування реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань  від  15.07.2020 №12241050001085451  «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи» та №12241070002085451 «Внесення змін до відомостей  про  юридичну  особу,  що не пов`язані зі змінами в установчих документах»,   що   проведені   приватним   нотаріусом   Дніпровського   міського нотаріального округу ОСОБА_1 щодо Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Перемога 2018» (ідентифікаційний код юридичної особи: 42151117); тимчасового блокування приватному нотаріусу Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_1 доступ до Єдиного державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань строком на 14 (чотирнадцять) днів.
В обґрунтування позовних вимог посилається на порушення законодавчо визначеної процедури  розгляду скарги, оскільки позивач не отримувала копію скарги та  не була повідомлена про її розгляд, що позбавило її можливості   захистити  свої інтереси, подати доводи та докази  правомірності дій як державного реєстратора та бути впевненою у неупередженому та об`єктивному розгляді скарги.  
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від  17 грудня 2020 року позовні вимоги було задоволено в повному обсязі. 
Не погодившись з прийнятим рішенням Міністерство юстиції України подало апеляційну скаргу в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просила постанову суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. Вказує на те, що відповідачем в процесі розгляду скарги було дотримано вимоги чинного законодавства, а оскаржений наказ винесено правомірно та у межах наданих  повноважень. Вказує, що суд першої інстанції не мав право розглядати справу з правилами  спрощеного  позовного провадження. Також вказує, що  позивач не є учасником правовідносин щодо обрання голови правління  ОСББ «Перемога 2018», то спірне рішення, а саме п. 2 оскарженого наказу Міністерства юстиції України  не породжує для позивач права на захист. Також вказує, що пункт 3 оскарженого наказу  є актом одноразового застосування та таким, що вичерпав свою дію фактом його виконання. Міркування  суду першої інстанції  про безумовне направлення інформації про час і місце засідання колегії  є помилковим та свідчить про неправильне  застосування судом першої інстанції пункту  11 Прядку  № 1128, що полягає у неправильному тлумаченні вказаного пункту шляхом його  розширеного тлумачення. Суд першої інстанції застосував до правовідносин, які розглядаються у даній справі висновки Верховного Суду, сформовані за результатами перегляду правовідносин, що є відмінними від тих, які розглядаються у даній справі та регулюються не так, як правовідносини  у даній справі. Вказує, що порушення  процедури може бути  підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень лише за  тієї умови, що воно вплинуло або могло вплинути на правильність рішення. Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.
У письмовому відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
В судовому засіданні апеляційної інстанції представник Міністерства юстиції України та ОСОБА_2  підтримали вимоги апеляційної скарги з викладених у ній підстав, представник Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Перемога 2018» просив відмовити у її задоволенні та залишити без змін рішення суду першої інстанції. Позивач просила розглянути справу без її участі.
Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість постанови суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає виходячи з наступного. 
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Міністерством юстиції України  01.09.2005 р. ОСОБА_1 , було видано свідоцтво №5899 про право на заняття нотаріальною діяльністю.
10.02.2016 р. позивач отримала реєстраційне посвідчення про реєстрацію приватної нотаріальної діяльності №564 в межах Дніпровського міського нотаріального округу.
15.07.2020 р., приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_1, в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних   осіб-підприємців  та   громадських  формувань   вчинено  реєстраційну  дію №12241050001085451 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи» та №12241070002085451 «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами  в установчих документах» щодо Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Перемога 2018» (ідентифікаційний код юридичної особи: 42151117) за результатам яких змінено склад правління, керівника та редакцію статуту ОСББ «Перемога 2018».
До Міністерства юстиції України надійшла скарга ОСОБА_2 від 04.08.2020 р., що була зареєстрована в Міністерстві юстиції України 05.08.2020 р. за № 3-22076 на реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 15.07.2020 р. № 12241050001085451 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи» та № 12241070002085451 «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах», проведені приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_1 щодо Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Перемога 2018».
На підставі п.11 Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1128 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24 грудня 2019 р. № 1150), на офіційному веб-сайті Мін`юсту, за відповідним посиланням, у п. 18, відповідачем, розміщено оголошення про розгляд скарги ОСОБА_2 від 04.08.2020 р. зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 05.08.2020 р. за № 3-22076 щодо Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Перемога 2018», де суб`єктом оскарження зазначено Приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_1 .
13.08.2020 р., у відповідності до вимог п.13 Порядку розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1128 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24 грудня 2019 р. № 1150), яким передбачено, що за результатом розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально колегія формує висновок, Колегією Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, розглянувши скаргу ОСОБА_2  від 04.08.2020 р., зареєстровану в Міністерстві юстиції України 05.08.2020 р. за № 3-22076 на реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 15.07.2020 № 12241050001085451 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи» та № 12241070002085451 «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах», проведені приватним     нотаріусом     Дніпровського    міського    нотаріального    округу Дніпропетровської області ОСОБА_1 щодо Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Перемога 2018» (ідентифікаційний код юридичної особи 42151117) сформовано висновок від 13.08.2020 р., яким  рекомендовано скаргу   ОСОБА_2  від 04.08.2020 р. задовольнити частково. Скасувати реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань від 15.07.2020 р. № 12241050001085451 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи» та № 12241070002085451 «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, то не пов`язані зі змінами в установчих документах», проведені приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_1 щодо Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Перемога 2018» (ідентифікаційний код юридичної особи 42151117). Тимчасово блокувати приватному нотаріусу Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області ОСОБА_1 доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб -підприємці" та громадських формувань строком на 14 (чотирнадцять) днів. У задоволенні інших вимог відмовлено.
Наказом Міністерства юстиції України «Про задоволення скарги» №3580/5 від 15.10.2020 р. частково задоволено скаргу ОСОБА_2 від 04.08.2020 р. Скасовано реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 15.07.2020 р. №12241050001085451 «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи» та №12241070002085451 «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах», проведені приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_1 щодо Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Перемога 2018» (ідентифікаційний код юридичної особи: 42151117). Тимчасово заблоковано приватному нотаріусу Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_1 доступ до Єдиного державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осібчііднрнємців та громадських формувань строком на 14 (чотирнадцять) днів. У задоволенні інших вимог відмовлено.
Задовольняючи позовні  вимоги суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем було порушено встановлену процедуру розгляду скарги ОСОБА_2 від 04.08.2020 р., та не дотримано вимог п. 11 Порядку №1128, яким визначено, що Мін`юст чи відповідний територіальний орган своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально повідомляє особам, визначеним у пункті 10 цього Порядку, про час і місце засідання колегії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту та додатково одним з таких способів: 1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел); 2) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, доданих до неї документах, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел).
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до ст.18 ЗУ Про нотаріат", Міністерство юстиції України, його територіальні органи проводять перевірку організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів.
Проведення повторної перевірки з питань, які вже були предметом перевірки, не допускається, крім перевірки за зверненням фізичної чи юридичної особи в межах предмета звернення та відповідно до повноважень Міністерства юстиції України, його територіальних органів.
Порядок проведення перевірки організації роботи державних нотаріальних контор, державних нотаріальних архівів затверджується Міністерством юстиції України.
Відповідно до ст.33 ЗУ «Про нотаріат», Міністерство  юстиції  України,  Головне  управління  юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головні управління   юстиції  в областях,  містах  Києві  та  Севастополі проводять перевірку організації нотаріальної діяльності приватного нотаріуса,  дотримання  ним  порядку  вчинення нотаріальних дій та виконання  правил нотаріального  діловодства  за  певний  період. Проведення   повторної  перевірки  з  тих  питань,  які вже  були предметом  перевірки,  не  допускається,  крім  перевірки звернень громадян   чи   юридичних осіб  у  межах  предмета  звернення  та повноважень  Міністерства  юстиції  України,  Головного управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головних   управлінь юстиції   в   областях,   містах  Києві  та Севастополі. 
    Перевірка   організації  нотаріальної  діяльності  приватного нотаріуса,  дотримання  ним порядку  вчинення нотаріальних дій та виконання   правил   нотаріального   діловодства,  крім  повторних перевірок, передбачених цим Законом, проводиться не частіше одного разу на два роки виключно на робочому місці (у конторі) приватного нотаріуса  з  обов`язковим повідомленням його про проведення такої перевірки. 
    Приватний  нотаріус  зобов`язаний  надавати посадовим особам, уповноваженим  проводити  перевірку,  відомості  і  документи щодо організації   нотаріальної   діяльності,  дотримання  ним порядку вчинення   нотаріальних  дій  та  виконання  правил  нотаріального  діловодства. 
    У  разі  виявлення  під  час перевірки порушень в організації нотаріальної  діяльності  приватного  нотаріуса  або неодноразових порушень ним правил нотаріального діловодства Міністерство юстиції України, Головне управління юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, головні управління юстиції в областях, містах  Києві  та  Севастополі, які  проводили  перевірку, можуть зупинити або припинити нотаріальну діяльність приватного нотаріуса з підстав та у порядку, передбачених цим Законом.
У  разі  виявлення  під  час перевірки неодноразового грубого порушення порядку вчинення нотаріальних дій свідоцтво про право на зайняття  нотаріальною  діяльністю  приватного нотаріуса може бути анульовано у порядку та на підставах, передбачених цим Законом.
Відповідно до п.4 ч.1 ст.1 ЗУ «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», державна реєстрація юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців (далі - державна реєстрація) - офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, засвідчення факту наявності відповідного статусу громадського об`єднання, професійної спілки, її організації або об`єднання, політичної партії, організації роботодавців, об`єднань організацій роботодавців та їхньої символіки, засвідчення факту набуття або позбавлення статусу підприємця фізичною особою, зміни відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, про юридичну особу та фізичну особу - підприємця, а також проведення інших реєстраційних дій, передбачених цим Законом.
Відповідно до ст.2 ЗУ «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», відносини, що виникають у сфері державної реєстрації, регулюються Конституцією України, цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону.
Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші норми, ніж ті, що передбачені законодавством України про державну реєстрацію, застосовуються норми міжнародного договору.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.6 ЗУ «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», державним реєстратором може бути громадянин України, який має вищу освіту, відповідає кваліфікаційним вимогам, визначеним Міністерством юстиції України, та перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної реєстрації (крім нотаріусів), та нотаріус.
Державний реєстратор: 1) приймає документи; 1-1) встановлює черговість розгляду поданих документів для державної реєстрації; 2) перевіряє документи на наявність підстав для зупинення розгляду документів; 3) перевіряє документи на наявність підстав для відмови у державній реєстрації; 3-1) під час проведення реєстраційних дій у випадках, передбачених цим Законом, обов`язково використовує відомості реєстрів, автоматизованих інформаційних систем, держателем (розпорядником, володільцем, адміністратором) яких є державні органи, шляхом безпосереднього доступу до них, у тому числі відомості, що містять персональні дані особи, а також використовує відомості, отримані у порядку інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та інформаційними системами державних органів; 3-2) перевіряє дійсність довіреності, нотаріально посвідченої відповідно до законодавства України, за допомогою Єдиного реєстру довіреностей; 3-3) перевіряє використання спеціальних бланків нотаріальних документів, на яких викладені документи, що подаються для здійснення реєстраційних дій, за допомогою Єдиного реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів; 4) проводить реєстраційну дію (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для зупинення розгляду документів та відмови у державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру; 5) веде Єдиний державний реєстр; 6) веде реєстраційні справи; 6-1) надає в установленому порядку та у випадках, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», інформацію органу державної виконавчої служби або приватному виконавцю; 7) здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом.
Частиною 1 ст.28 ЗУ «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», визначено виключний перелік підстав для відмови у державній реєстрації, однією з яких є суперечність документів вимогам Коституції та Законів України.
Статтею 34 ЗУ «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» визначено порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності у сфері державної реєстрації.
Так, відповідно до ч.2 ст. 34 ЗУ «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», Міністерство юстиції України розглядає скарги: 1) на проведені державним реєстратором реєстраційні дії (крім випадків, якщо такі реєстраційні дії проведено на підставі судового рішення); 2) на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України.
Територіальний орган Міністерства юстиції України розглядає скарги:
1) на рішення (крім рішення, згідно з яким проведено реєстраційну дію), дії або бездіяльність державного реєстратора; 2) на дії або бездіяльність суб`єктів державної реєстрації.
Територіальний орган Міністерства юстиції України розглядає скарги стосовно державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, які здійснюють свою діяльність у межах території, на якій діє відповідний територіальний орган.
Процедура здійснення Мін`юстом та його територіальними органами розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту регулюється Порядком розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 р. № 1128 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 24 грудня 2019 р. № 1150) (далі - Порядок № 1128).
Відповідно до п. 2 розділу І Положення про Колегію з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 09 січня 2020 року № 71/5, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09 січня 2020 р. за № 24/34307, колегія є постійно діючим консультативно-дорадчим органом при Мін`юсті та його територіальних органах, що в межах повноважень, визначених Порядком розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1128, здійснює колегіальний розгляд скарг у сферах державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень і державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - сфери державної реєстрації). Колегія створюється Мін`юстом чи відповідним територіальним органом шляхом затвердження її складу відповідно до цього Положення.
Відповідно до п. 10 розділу ІІІ Положення про Колегію з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, затвердженого наказом Міністерства юстиції України 09 січня 2020 року № 71/5, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09 січня 2020 р. за № 24/34307, за результатом розгляду скарги у сферах державної реєстрації Колегія шляхом голосування приймає рішення, що оформлюється відповідним висновком.
Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менше половини від персонального складу Колегії, визначеного відповідно до пункту 1 цього розділу. У разі рівного розподілу голосів голос співголови Колегії є вирішальним.
Висновок Колегії має містити:
дату та місце проведення засідання Колегії
склад Колегії, що здійснював розгляд скарги у сферах державної реєстрації, та результати голосування («за», «проти» чи «утримався»);
реквізити та суть скарги у сферах державної реєстрації;
рекомендації щодо задоволення (відмови у задоволенні) скарги у сферах державної реєстрації;
мотиви рішення Колегії у стислому викладенні;
мотиви рішення Колегії у розгорнутому викладенні, зокрема відомості про наявність (відсутність) обставин, які мають значення для об`єктивного розгляду скарги у сферах державної реєстрації, та відомості про наявність (відсутність) порушень закону у рішеннях, діях або бездіяльності державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Мін`юсту, що оскаржуються.
Висновок Колегії підписують усі члени Колегії, що здійснювала розгляд відповідної скарги у сферах державної реєстрації.
Відповідно до п.2-5, 8 Порядок № 1128, для забезпечення розгляду скарг суб`єктом розгляду скарги утворюються постійно діючі комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації, положення та склад яких затверджуються Мін`юстом або відповідним територіальним органом.
Розгляд скарг здійснюється за заявою особи, яка вважає, що її права порушено, що подається виключно у письмовій формі та повинна містити обов`язкові відомості, передбачені Законами, а також відомості про бажання скаржника та/або його представника взяти участь у розгляді відповідної скарги по суті та про один із способів, зазначених у п.10 цього Порядку, в який скаржник бажає отримати повідомлення про зазначений розгляд.
Перед розглядом скарги по суті комісія вивчає скаргу для встановлення: 1) чи віднесено розгляд скарги відповідно до Законів до повноважень суб`єкта розгляду скарги (належний суб`єкт розгляду скарги); 2) чи дотримано вимоги Законів щодо строків подання скарги та вимог щодо її оформлення; 3) чи наявні (відсутні) інші скарги у суб`єкта розгляду скарги.
В ході розгляду скарги по суті комісія встановлює наявність чи відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення скаржника, зазначених у скарзі, та інші обставини, які мають значення для об`єктивного розгляду скарги, у тому числі шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), та у разі необхідності витребування документів, пояснень тощо у суб`єкта оскарження, і вирішує: 1) чи мало місце прийняття оскаржуваного рішення суб`єктом оскарження, чи мала місце оскаржувана дія або бездіяльність суб`єкта оскарження; 2) чи було оскаржуване рішення прийнято суб`єктом оскарження на законних підставах, чи здійснювалася дія або вчинялася бездіяльність суб`єктом оскарження на законних підставах; 3) чи належить задовольнити кожну з вимог скаржника або відмовити в їх задоволенні; 4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у своїй скарзі (зокрема внесення шляхом виправлення технічних помилок у записах реєстрів взамін скасування рішення державного реєстратора); 5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.
Відповідно до п.9 Порядку №1128, під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації Мін`юст чи відповідний територіальний орган встановлює наявність обставин, якими обґрунтовано скаргу, та інших обставин, які мають значення для її об`єктивного розгляду, зокрема шляхом перевірки відомостей, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно чи Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - реєстри), у разі необхідності витребовує документи (інформацію) і вирішує:
1) чи мало місце рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту;
2) чи було оскаржуване рішення, дія або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіального органу Мін`юсту прийнято, вчинено на законних підставах;
3) чи належить задовольнити скаргу у сфері державної реєстрації або відмовити в її задоволенні;
4) чи можливо поновити порушені права або законні інтереси скаржника іншим способом, ніж визначено ним у скарзі у сфері державної реєстрації;
5) які рішення підлягають скасуванню або які дії, що випливають з факту скасування рішення або з факту визнання оскаржуваних дій або бездіяльності протиправними, підлягають вчиненню.
Відповідно до п.10 Порядку №1128, для розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально Мін`юст чи відповідний територіальний орган запрошує скаржника, державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації, територіальний орган Мін`юсту, рішення, дія або бездіяльність яких оскаржується, а також інших заінтересованих осіб, зазначених у скарзі у сфері державної реєстрації або встановлених відповідно до відомостей реєстрів.
Відсутність осіб, визначених абзацом першим цього пункту, під час розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально не є перешкодою для її розгляду.
Розгляд скарг у сфері державної реєстрації колегіально під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України відповідно до Закону України «Про захист населення від інфекційних хвороб», проводиться з урахуванням обмежень, встановлених відповідним рішенням Кабінету Міністрів України.
Відповідно до п.11 Порядку №1128, Мін`юст чи відповідний територіальний орган своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги у сфері державної реєстрації колегіально повідомляє особам, визначеним у пункті 10 цього Порядку, про час і місце засідання колегії шляхом розміщення оголошення на офіційному веб-сайті Мін`юсту та додатково одним з таких способів:
1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел);
2) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, доданих до неї документах, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел).
Пунктом 12 Порядку №1128 визначено, що за результатами розгляду скарги суб`єкт розгляду скарги на підставі висновків комісії приймає мотивоване рішення про задоволення скарги або про відмову в її задоволенні з підстав, передбачених Законами, у формі наказу.
Як вірно встановлено судом першої інстанції в порушення  п. 11 Порядку № 1128 відповідачем не було повідомлено позивача про час  і місце засідання колегії, додатково одним з таких способів: 1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел); 2) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, доданих до неї документах, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел).
При цьому колегія суддів погоджується з висновком суд першої інстанції, що позивач, на відміну від Міністерства юстиції України, яке в силу вимог п.11 Порядку №1128 зобов`язано було додатково одним з таких способів, а саме: 1) телефонограмою (якщо номер телефону зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел); 2) засобами електронної пошти (якщо адресу електронної пошти зазначено у скарзі у сфері державної реєстрації, доданих до неї документах, повідомлено заінтересованою особою або встановлено з інших офіційних джерел) повідомити позивача своєчасно, але не пізніше ніж за два дні до дня розгляду скарги у сфері державної реєстрації про час і місце засідання колегії, не зобов`язаний здійснювати моніторинг сайту Міністерства юстиції України щодо розміщення на ньому такої інформації.
Невиконання наведених вимог законодавства призводить до визнання рішень, прийнятих за результатами такої перевірки, незаконними, оскільки нівелює законодавчо визначену процедуру розгляду скарги  та прийняття за нею відповідного рішення.
Пункти 9,11 Порядку №1128 зобов`язують відповідача належним чином повідомляти позивача про розгляд скарги і лише після переконання, що позивач належним чином повідомлений, за наявності підстав, розглядати скаргу у його відсутність.
В матеріалах справи не містяться належні та допустимі докази, що підтверджують належне надіслання на адресу позивача копії скарги та доданих до неї документів, як того вимагають пункти 9, 11 Порядку № 1128.
Колегія суддів зазначає, що участь позивача на засіданні комісії не є церемоніальною, а спрямована на забезпечення права особи почути інформацію, яка розглядається стосовно нього і впливає на результати прийнятого рішення, та висловити свої аргументи. Особа, щодо якої приймається рішення, має право бути вислуханою, наводити доводи та докази на підтвердження своїх аргументів.
Резолюцією (77) 31 Про захист особи відносно актів адміністративних органів, прийнятою Комітетом Міністрів Ради Європи 28 вересня 1977 року, було визначено п`ять основних принципів, у тому числі серед них й право бути вислуханим. Право бути вислуханим є одним із фундаментальних принципів справедливої процедури й означає забезпечення особі можливості надавати адміністративному органу факти й аргументи у справі. Право бути вислуханим має бути забезпечене насамперед у справах, де передбачається прийняття «несприятливих» адміністративних актів, тобто таких, які негативно впливають на права, свободи та законні інтереси відповідної особи.
За таких обставин суд вважає, що спірне рішення прийнято без дотримання потрібного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, та без урахування права особи на участь у процесі прийняття рішення.
Колегія суддів апеляційного суду зазначає про те, що зазначені процедурні порушення розгляду скарги ОСОБА_2 нівелюють відповідні наслідки та обумовлюють наявність достатніх і необхідних правових підстав для визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України №3580/5 від 15 жовтня 2020 року, прийнятого на підставі висновку Комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації від 13 серпня 2020 року.
Колегією суддів відхиляються доводи апеляційної скарги з приводу того, що  п. 2 оскарженого наказу Міністерства юстиції України  не породжує для позивач права на захист, оскільки вказаним пунктом скасовано реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань,   що   проведені  безпосередньо приватним   нотаріусом   Дніпровського   міського нотаріального округу ОСОБА_1 і, які безпосередньо стосуються прав позивача як суб`єкта, що вчинив вказані дії, правомірність яких була предметом перевірки за результатом розгляду скарги ОСОБА_2 .
Оцінюючи правомірність оскаржуваного наказу в контексті обов`язкових вимог, наведених в ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, суд першої інстанції вірно виходив з того, що обставини, які зазначені у скарзі ОСОБА_2 , так і наведені у поясненнях третьої особи - ОСББ «Перемога 2018» можуть бути предметом самостійного оскарження з боку зазначених осіб у суді відповідної юрисдикції, та не мають наслідком формування висновків суду при розгляді  і вирішенні даної справи з огляду на визначення правомірного чи протиправного характеру оскаржуваного наказу в призмі процесуальних порушень, допущених відповідачем при винесенні оскаржуваного наказу, встановлення яких судом і має чітким наслідком визначення протиправного характеру оскаржуваного наказу та його подальше скасування.
Стосовно доводів апеляційної скарги про необхідність розгляду цієї справи за правилами загального позовного провадження потрібно зауважити таке. Ця справа у розумінні частини шостої статті 12 КАС не належить до справ незначної складності. Водночас така її характеристика автоматично не відносить її до тієї категорії справ, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження.
Відповідно до частини першої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
За частиною другою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з частиною третьою статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Отож, за загальним правилом, будь-яка справа може розглядатися за правилами спрощеного позовного провадження, окрім тих, які обов`язково повинні розглядатися за правилами загального позовного провадження (їх визначено частиною четвертою статті 12, частиною четвертою статті 257 КАС України).
Ця справа не належить до категорії справ, які не можуть розглядатися за правилами спрощеного провадження у значенні згаданих статей, водночас суд (першої інстанції), беручи до уваги передбачені частиною третьою статті 257 КАС України чинники, може розглянути її за правилами загального позовного провадження, якщо дійде такого висновку.
Резюмуючи, колегія суддів зазначає, що розгляд цієї справи за правилами спрощеного провадження не вплинув на остаточний результат апеляційного перегляду оскарженого рішення суду першої інстанції.
Колегія суддів апеляційного суду вважає, що в межах апеляційної скарги порушень судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при вирішенні цієї справи не допущено. Правова оцінка обставин у справі дана вірно, а тому апеляційну скаргу слід відхилити, а оскаржуване судове рішення залишити без змін. 
Керуючись п.1 ч.1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Міністерства юстиції України -  залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від  17 грудня 2020 року - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів  з дня складення в повному обсязі.
В повному обсязі постанова складена 01 квітня 2021 року.

Головуючий - суддя                                                                      Д.В. Чепурнов 

                               суддя                                                                      С.В. Сафронова 

                               суддя                                                                      В.В. Мельник