УХВАЛА

25 травня 2021 року 
м. Київ
справа № 280/3077/20
адміністративне провадження № К/9901/18346/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Олендера І.Я., 
суддів: Гончарової І.А., Ханової Р.Ф.,
перевіривши касаційну скаргу Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Запорізькій області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 19.04.2021 у справі №280/3077/20 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс-Буд Інжиніринг» до Головного управління ДПС у Запорізькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, 
в с т а н о в и в:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Альянс-Буд Інжиніринг» звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Запорізькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії.           
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 07.07.2020 позовні вимоги задоволено.
Третій апеляційний адміністративний суд ухвалою від 19.04.2021, визнавши неповажними причини пропуску Головним управлінням ДПС у Запорізькій області строку на апеляційне оскарження, відмовив у відкритті апеляційного провадження за його апеляційною скаргою на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 07.07.2020 у справі №280/3077/20.
Не погодившись з рішенням суду апеляційної інстанції, Державна податкова служба України та Головне управління ДПС у Запорізькій області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України 17.05.2021 звернулись з касаційною скаргою до Верховного Суду. 
Обґрунтовуючи касаційну скаргу, відповідачі посилаються на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права. Зокрема, контролюючий орган вказує на незаконність прийняття Третім апеляційним адміністративним судом рішення, яке, зважаючи на відсутність законних підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження, перешкоджає подальшому провадженню у справі. На переконання скаржників, приведення апеляційної скарги у відповідність до положень процесуального закону (надання доказів про сплату судового збору) та своєчасне подання апеляційної скарги при первинному зверненні до суду є підставою для поновлення пропущеного строку повторно поданої скарги з подальшим відкриттям провадження у справі. Особливості фінансування суб`єкта владних повноважень та тривалість проведення процедури зі сплати судового збору є обставинами, які не залежать від волі контролюючого органу та свідчать про наявність підстав для визнання поважними причини пропуску строку апеляційного оскарження при черговому зверненні до суду. 
При вирішенні питання щодо відкриття касаційного провадження у справі за касаційною скаргою Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Запорізькій області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, Судом з`ясовано наступні обставини.
Запорізький окружний адміністративний суд рішенням від 07.07.2020 (прийнятим у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження) позовні вимоги задовольнив. Визнав протиправними та скасував рішення Головного управління ДПС у Запорізькій області про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №1476683/41845084 від 05.03.2020, №1478628/41845084 від 06.03.2020, №1478625/41845084 від 06.03.2020, №1480272/41845084 від 10.03.2020, №1485043/41845084 від 13.03.2020, №1487453/41845084 від 16.03.2020, №1483831/41845084 від 12.03.2020, №1480267/41845084 від 10.03.2020, №1498481/41845084 від 25.03.2020, №1499731/41845084 від 26.03.2020, №1476679/41845084 від 05.03.2020, №1475192/41845084 від 04.03.2020. Зобов`язав Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №8 від 30.05.2019, №1 від 25.06.2019, №1 від 09.07.2019, №14 від 22.07.2019, №6 від 21.08.2019, №10 від 30.08.2019, №2 від 06.08.2019, №5 від 19.08.2019, №15 від 26.09.2019, №16 від 26.09.2019, №37 від 26.12.2019, №14 від 13.12.2019. Вирішив питання щодо розподілу судових витрат.
Копію оскаржуваного рішення отримано представником контролюючого органу 14.07.2020.  
Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Не погодившись з рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 07.07.2020 у справі №280/3077/20, Головне управління ДПС у Запорізькій області 20.08.2020 оскаржило його в апеляційному порядку.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 18.08.2020 подану відповідачем апеляційну скаргу на підставі частини четвертої статті 298 КАС України було повернуто особі, яка її подала, у зв`язку з відсутністю належного документального підтвердження повноважень особи, яка підписала апеляційну скаргу.
Скориставшись наданим процесуальним правом повторного звернення до суду, Головним управлінням ДПС у Запорізькій області вдруге 12.10.2020 було подано апеляційну скаргу на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 07.07.2020 у справі №280/3077/20.
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 26.10.2020 апеляційну скаргу відповідача було залишено без руху з мотивів її невідповідності вимогам пункту 1 частини п`ятої статті 296 КАС України (ненадання доказів сплати судового збору). Цією ж ухвалою відповідачу визначено строк, впродовж якого особа має право усунути виявлені судом недоліки апеляційної скарги.
Третій апеляційний адміністративний суд ухвалою від 17.12.2020 подану Головним управлінням ДПС у Запорізькій області апеляційну скаргу повернув скаржнику, у зв`язку з невиконанням останнім вимог ухвали від 26.10.2020, які стали підставою для залишення апеляційної скарги без руху.
Скориставшись наданим процесуальним правом повторного звернення до суду, Головним управлінням ДПС у Запорізькій області втретє 22.02.2021, тобто із значним пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження, було подано апеляційну скаргу на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 07.07.2020 у справі №280/3077/20. Також відповідачем до апеляційної скарги було долучено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. В обґрунтування поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження відповідач зазначив, що з первісною апеляційною скаргою контролюючий орган звернувся до Третього апеляційного адміністративного суду в межах встановленого законом процесуального строку на апеляційне оскарження (протягом тридцяти днів з дня отримання копії судового рішення). Однак, через несплату судового збору, у зв`язку з відсутністю бюджетних коштів для такої сплати, ухвалою суду від 17.12.2020 подану ним апеляційну скаргу на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 07.07.2020 було повернуто скаржнику. Стверджує, що недотримання процесуального строку на звернення з апеляційною скаргою відбулося за відсутності вини скаржника, оскільки контролюючим органом було здійснено всі відповідні заходи для отримання фінансування з метою сплати судового збору та вжиті всі необхідні дії для своєчасного виконання свого процесуального обов`язку щодо направлення апеляційної скарги. Вважає дану обставину поважною причиною для поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження з урахуванням того, що судовий збір за подання апеляційної скарги скаржником сплачено, про що свідчить платіжне доручення (№4045 від 30.12.2020).
Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 22.03.2021 подану відповідачем апеляційну скаргу було залишено без руху з мотивів її невідповідності, крім іншого,  вимогам статті 298 КАС України у зв`язку з тим, що апеляційна скарга подана з пропуском, визначеного статтею 295 КАС України, строку на апеляційне оскарження, а наведені особою у клопотанні про поновлення такого строку підстави не можуть бути визнані судом поважними. Цією ж ухвалою скаржнику визначено строк, впродовж якого особа має право надати суду, крім іншого, обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших причини пропуску строку, якщо такі є, з доданням до неї доказів на підтвердження вказаних у заяві (клопотанні) обставин.
Суд апеляційної інстанції керувався тим, що контролюючий орган, у клопотанні про поновлення пропущеного строку, не навів поважних причин його пропуску, які могли б бути визнані судом поважними. Зокрема, суд зазначив, що дотримання строків апеляційного оскарження при первинному зверненні до суду та бажання заявника реалізувати своє права на апеляційне оскарження судового рішення у даній справі після постановлення Третім апеляційним адміністративним судом ухвали від 17.12.2020 про повернення апеляційної скарги заявнику, не є безмовною підставою для поновлення пропущеного строку вдруге поданої апеляційної скарги та відкриття апеляційного провадження. 
На переконання суду, дотримання особою норми процесуального права є обов`язком для всіх учасників адміністративного процесу; невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, у зв`язку з несплатою судового збору, не звільняє від такого обов`язку.
Крім того суд зазначив, що судовий збір за подання апеляційної скарги у цій справі було сплачено відповідачем 30.12.2020, а повторно з апеляційною скаргою заявник звернувся тільки 22.02.2021. При цьому доказів, які б доводили вчинення заявником дій, спрямованих на оплату судового збору до апеляційної скарги відповідач не долучив.
А тому, врахувавши факт подання відповідачем апеляційної скарги поза межами процесуального строку, встановленого законом для подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, суд дійшов висновку про необхідність залишення такої апеляційної скарги залишити без руху, з визначенням скаржнику строку для виконання вищевказаних в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху вимог у порядку та спосіб, зазначений в мотивувальній частині цієї ухвали.
На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху на адресу суду від Головного  управління ДПС у Запорізькій області надійшла заява про поновлення строку звернення з апеляційною скаргою, в якій останній просив суд поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції з подальшим відкриттям провадження у справі.
Разом з тим, обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження контролюючим органом зазначено причини попуску процесуального строку аналогічні тим, що були наведені відповідачем при поданні апеляційної скарги, та які судом було визнано неповажними. Інших умотивованих доводів, які б підтверджували поважність підстав пропуску строку апеляційного оскарження Головним управлінням ДПС у Запорізькій області наведено не було.
На переконання відповідача, приведення апеляційної скарги у відповідність до положень КАС України (надання доказів про сплату судового збору) та дотримання процесуальних строків апеляційного оскарження при первинному зверненні до суду є підставою для поновлення пропущеного строку вдруге поданої апеляційної скарги та відкриття провадження у цій справі. Відповідач вказує, що тривалість проведення процедури зі сплати судового збору є реальною перешкодою для здійснення належного апеляційного оскарження рішення суду першої інстанції. Відповідач доводить, що ним здійснювались відповідні заходи для отримання фінансування для сплати судового збору. Просить визнати поважними причини пропуску строку та поновити такий строк.
Третій апеляційний адміністративний суд ухвалою від 19.04.2021, визнавши наведені відповідачем підстави пропуску строку апеляційного оскарження неповажними, відмовив у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 299 КАС України.
Відповідно до частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
Верховний Суд дійшов висновку, що правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права при постановленні ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження є очевидним, розумні сумніви щодо їх застосування чи тлумачення відсутні. 
Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. 
Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження (пункт 4 частини перша статті 299 КАС України).
Враховуючи наведене, за результатами оцінки зазначених, у надісланому на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження підстав, суд може визнати їх поважними та відкрити апеляційне провадження або визнати такі підстави неповажними, у зв`язку з чим відмовити у відкритті апеляційного провадження.
Як зазначено вище, суд апеляційної інстанції ухвалою від 22.03.2021 визначив відповідачу достатній строк щодо надання, крім іншого, обґрунтованого клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження з наведенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. Наведені контролюючим органом у клопотанні, надісланому на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, підстави пропуску строку апеляційного оскарження судом визнано неповажними, у зв`язку з чим у відкритті апеляційного провадження було відмовлено, що відповідає правильному застосуванню КАС України.
Зокрема, відмовляючи у відкритті апеляційного провадження суд звернув увагу, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти 6, 7 частини п`ятої цієї статті).
Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Суд звернув увагу, що положеннями Кодексу адміністративного судочинства України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема, щодо дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень, а також належного оформлення апеляційної скарги.
Таким чином, учасник справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на апеляційний перегляд справи, повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання вимог процесуального закону, для чого, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
Суд апеляційної інстанції наголосив, що причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
А тому, наведені апелянтом доводи щодо неможливості сплати судового збору, обґрунтовано не визнано судом належним підтвердженням поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.
Обставини, пов`язані з неналежним фінансуванням державного органу, не звільняють суб`єкта владних повноважень від обов`язку своєчасної сплати судового збору.
Сторона, маючи намір добросовісної реалізації належного їй права на апеляційне оскарження судового рішення, повинна діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у неї прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.
У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору державному органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватися принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.
Також судом апеляційної інстанції було обґрунтовано зазначено, що судовий збір за подання апеляційної скарги у цій справі було сплачено скаржником 30.12.2020, проте з апеляційною скаргою заявник звернувся лише 22.02.2021, тобто після спливу місячного терміну після сплати судового збору, що, як вказав суд, не свідчить про намір добросовісної реалізації належного особі права на апеляційне оскарження судового рішення та забезпечення неухильного виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання апеляційної скарги. При цьому, як зауважив суд, поважних причин, які б доводили неможливість звернутися з апеляційною скаргою у найкоротший строк після сплати судового збору апелянтом в заяві про поновлення строку не наведено.
Таким чином, за відсутності у відповідача інших обґрунтувань поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, крім тих, яким вже Третім апеляційним адміністративним судом було надано правову оцінку, суд дійшов умотивованого висновку, що наведені апелянтом підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції є неповажними, а пропущений строк таким, що не підлягає поновленню.
Доводи касаційної скарги щодо встановлення судом апеляційної інстанції неправомірних обмежень у реалізації податковим органом права на апеляційне оскарження судового рішення не спростовують вищенаведених висновків про очевидне правильне застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права. 
При цьому, Верховний Суд вважає за необхідне зазначити, що звернення до апеляційного суду з апеляційною скаргою це право сторони, а не обов`язок, а тому, якщо особа вважає за необхідне скористатися своїм правом на апеляційне оскарження, реалізація зазначеного права повинна відбуватися із дотриманням порядку та строків встановлених положеннями КАС України. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, Третій апеляційний адміністративний суд, визнавши наведені відповідачем підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження неповажними, дійшов умотивованого висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управлінням ДПС у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 07.07.2020 справі №280/3077/20.
Згідно з пунктом 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.
Відповідно до частини другої статті 333 КАС України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи), суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
Враховуючи викладене, суд касаційної інстанції дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті касаційного провадження.
Керуючись пунктом 5 частини першої, частини другої статті 333 КАС України, -
у х в а л и в:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у Запорізькій області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 19.04.2021 у справі №280/3077/20 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс-Буд Інжиніринг» до Головного управління ДПС у Запорізькій області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.
Направити копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами особі, яка подала касаційну скаргу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Судді                                                                                                               І.Я. Олендер 
                                                                                                                        І.А. Гончарова
                                                                                                                        Р.Ф. Ханова