ПОСТАНОВА 
Іменем України

06 квітня 2021 року                                                                 м. Кропивницький

справа № 402/695/20
провадження № 22-ц/4809/304/21 

       Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
       головуючий суддя - Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),
       судді – Дуковський О. Л., Письменний О. А.,

       за участю секретаря судового засідання Сорокіної Н.В.,

       учасники справи: 
       заявниця – ОСОБА_1 ;
       заінтересована особа - Синьківська сільська рада Благовіщенського району Кіровоградської області;
       скаржниця -   ОСОБА_2 ,

       розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа Синьківська сільська рада Благовіщенського району Кіровоградської області про встановлення факту родинних відносин за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 26 жовтня 2020 року (суддя Ясінський Л.Ю.).

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог
        ОСОБА_1 звернулась до Ульяновського районного суду Кіровоградської області із заявою про встановлення факту родинних відносин, згідно з якою просила встановити, що ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є двоюрідною сестрою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заява подана до суду в порядку окремого провадження. Зацікавленою особою вказана Синьківська сільська рада Благовіщенського району Кіровоградської області.
       В обґрунтування заяви зазначено, що після смерті двоюрідної сестри заявниці - ОСОБА_3 залишилась спадщина, а саме: квартира АДРЕСА_1 . Заявниця як єдиний спадкоємець за законом звернулась до нотаріуса для оформлення спадщини, який повідомив про неможливість вчинення відповідних нотаріальних дій у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують факт родинних відносин між нею та померлою ОСОБА_3 .
       У заяві стверджується, що документи, які підтверджують факт родинних відносин між заявницею та ОСОБА_3 були втрачені.
       Встановлення у судовому порядку факту родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 надасть можливість заявниці реалізувати належне їй за законом право спадкування.

Рух справи у суді першої інстанції та короткий зміст оскаржуваного рішення 

       Ухвалою Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 28 серпня 2020 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , зацікавлена особа: Синьківська сільська рада про встановлення факту родинних відносин; призначено справу до судового розгляду по суті в порядку окремого провадження у судовому засіданні 16 вересня 2020 року (а.с. 14-15).
14 вересня 2020 року на електронну адресу Ульяновського районного суду Кіровоградської області, до розгляду справи по суті, надійшла заява про залучення ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_2 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору у даній справі. В обґрунтування заяви зазначено, що дана справа безпосередньо стосується інтересів ОСОБА_2 , у зв`язку з тим, що рішення суду впливає на іі інтереси як спадкоємця ОСОБА_3 (а.с. 19-20).
       15 вересня 2020 року на електронну адресу районного суду надійшла заява Синьківської сільської ради Благовіщенського району Кіровоградської області, відповідно до якої заінтересована особа повідомляє, що не має заперечень щодо заяви ОСОБА_1 та просить розглянути справу без участі представника сільської ради (а.с. 16).
       23 жовтня 2020 року до суду надійла заява ОСОБА_4 про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду. Заява мотивована тим, що після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина за законом на все майно. ОСОБА_4 , діючи в інтересах своєї матері ОСОБА_2 (на підставі довіреності), подала заяву до приватного нотаріуса Уманського міського нотаріального округу Черкаської області Животовської Н.Г. про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я ОСОБА_2 . Оскільки наявний спір про право, заява ОСОБА_1 у даній справі підлягає залишенню без розгляду на підставі ч.4 ст.315 ЦПК України (а.с. 29-30).
        ОСОБА_1 до суду подано письмові заперечення на заяву про залучення третьої особи, у яких зазначає, що залучення третьої особи до участі у справі, яка розглядається в порядку окремого провадження, чинним процесуальним законодавством не передбачене. До того ж, ОСОБА_2 не надано жодного доказу на підтвердження родинних відносин з ОСОБА_3 (а.с. 38).
       Ухвалою від 26 жовтня 2020 року місцевим судом відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_2 про залучення третьої особи у справі з тих підстав, що заява не містить обґрунтувань, яким чином рішення у даній справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки ОСОБА_2 (а.с. 41-43). 
       Крім того, ухвалою від 26 жовтня 2020 року судом відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_4 , яка діє в в інтересах ОСОБА_2 про залишення без розгляду заяви ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин (а.с. 41-43). Суд вважав, що у клопотанні не наведено достатніх мотивів щодо наявності спору про право, та не обґрунтовано, яким чином порушуються права ОСОБА_2 розглядом заяви ОСОБА_1 в окремому провадженні; вирішення заяви ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин не вплине на спадкові права ОСОБА_2 .
Рішенням Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 26 жовтня 2020 року у даній справі заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин задоволено; встановлено факт, що ОСОБА_1 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_3 , являється двоюрідною сестрою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд дійшов висновку, що факт родинних відносин між заявницею та ОСОБА_3 підтверджується свідченнями свідків ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Задовольняючи заяву зазначив, що встановлення факту родинних відносин має для заявниці юридичне значення, оскільки від встановлення даного факту залежить виникнення, зміна або припинення її особистих майнових прав, а саме: можливість оформити спадщину після смерті ОСОБА_3 .

Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги

       Стверджуючи, що хоча вона і не брала участі у справі, але у рішенні від 26 жовтня 2020 року судом першої інстанції вирішено питання, пов`язані з її правами та інтересами, ОСОБА_2 скористалась своїм процесуальним правом та оскаржила зазначене судове рішення в апеляційному порядку. 
       Відповідно до поданої апеляційної скарги просить скасувати ухвалу Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 26 жовтня 2020 року про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_4 , яка діє в інтересах скаржниці, про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду; скасувати рішення Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 26 жовтня 2020 року і залишити без розгляду заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин з ОСОБА_3 .        Вважає, що судом безпідставно проігноровано доводи, викладені у клопотанні про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду та надані докази, а тому ухвала про відмову у задоволенні клопотання та подальше продовження судового розгляду справи є неправомірними. На переконання скаржниці, ухвала Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 26 жовтня 2020 року про відмову у задоволенні клопотання про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду має бути скасована, оскільки у разі задоволення апеляційним судом цієї скарги та залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду, одночасно будуть існувати два взаємовиключні судові рішення: відповідна постанова апеляційного суду та ухвала суду першої інстанції про відмову в залишенні заяви ОСОБА_1 без розгляду. Оскаржуване ж рішення ухвалене судом за неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи; суд першої інстанції визнав встановленими недоведені обставини; висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, не відповідають фактичним обставинам справи; судом порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. 
       Обгрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, скаржниця зазначає, що є єдиною двоюрідною сестрою ОСОБА_3 (спадкодавця), тоді як родина ОСОБА_1 не має жодного відношення до родини ОСОБА_3 і навіть у добросусідських стосунках вони не перебували. 
       Стверджує, що суд першої інстанції порушив норми процесуального законодавства, оскільки розглянув справу без виклику свідків, прийнявши «свідчення свідків» у письмовому вигляді, які не можуть бути належними та достатніми доказами у даній справі, тобто ухвалив оскаржуване рішення без будь-яких належних доказів у справі.
       Вказує, що судом першої інстанції проігноровано вимогу процесуального закону, відповідно до якої, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд на підставі ч. 6 ст. 235 ЦПК України залишає заяву без розгляду.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

       11 січня 2021 року зареєстровано надходження матеріалів справи на адресу апеляційного суду після усунення судом першої інстанції недоліків у оформленні на підставі ухвали Кропивницького апеляційного суду від 14 грудня 2020 року.
Ухвалою апеляційного суду від 18 січня 2021 року апеляційну скаргу залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків. 
       Оскільки недоліки апеляційної скарги були усунуті у встановлений судом строк, відповідно до ухвали від 10 лютого 2021 року відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 26 жовтня 2020 року; повернуто без розгляду апеляційну скаргу в частині вимоги про скасування ухвали від 26 жовтня 2020 року; встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу.
       23 лютого 2021 року закінчено підготовчі дії; справу призначено до розгляду в апеляційному суді на 06 квітня 2021 року, про що постановлено відповідну ухвалу.
       У встановленому процесуальним законом порядку учасників справи повідомлено про дату, час та місце апеляційного розгляду справи (а.с. 172-176). 
       31 березня 2021 року на електронну адресу апеляційного суду від представника ОСОБА_1 надійшли заперечення на апеляційну скаргу, згідно яких зазначається, що встановлення факту родинних відносин не містить будь-якого спору про право; апеляційна скарга містить посилання на порушення майнових прав скаржниці, однак, у даній справі будь-яких питань майнового характеру не вирішувалося, скаржницею не надано доказів на підтвердження того, що саме вона є спадкоємицею ОСОБА_3 .                Оскільки аргументи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, яке призвело до неправильного вирішення справи, у задоволенні скарги слід відмовити, а оскаржуване рішення суду першої інстанції необхідно залишити без змін (а.с. 178-179). 
       У судовому засіданні 06 квітня 2021 року представники скаржниці просили апеляційну скаргу задовольнити, оскаржуване судове рішення скасувати, а заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду. Представник заявниці наполягала на безпідставності вимог апеляційної скарги та просила оскаржуване рішення суду першої інстанції залишити без змін.
       Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників скаржниці та заявниці, дослідивши матеріали справи, перевіривши оскаржуване рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню за наступного.

Обставини справи, встановлені судами

        ІНФОРМАЦІЯ_1 у місті Умань Черкаської області померла ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що 02 квітня 2020 року видано свідоцтво серія НОМЕР_1 (а.с. 6).
       Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина (спадкова справа №66064128,а.с. 145), до складу якої, зокрема, входить нерухоме майно, а саме: квартира за АДРЕСА_1 .
        ОСОБА_1 звернулась до нотаріальної контори з метою прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3 , де їй було роз`яснено про неможливість вчинення відповідних нотаріальних дій у зв`язку з відсутністю документів на підтвердження родинних відносин. 
       Стверджуючи, що є двоюрідною сестрою померлої ОСОБА_3 та єдиною спадкоємицею за законом, документи на підтвердження чого були втрачені, ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин у порядку окремого провадження.
       На підтвердження своїх доводів заявниця надала до суду першої інстанції копію свідоцтва про народження ОСОБА_3 серії НОМЕР_2 , копію свідоцтва про розірвання шлюбу між ОСОБА_8 та ОСОБА_3 серії НОМЕР_3 , копію технічного паспорта на належну ОСОБА_3 квартиру, а також заяви ОСОБА_5 , ОСОБА_9 та ОСОБА_7 від 15 серпня 2020 року, відповідно до яких зазначені особи підтверджують, що ОСОБА_1 є двоюрідною сестрою ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 4-5, 7-11). Секретарем виконавчого комітету Синьківської сільської ради Благовіщенського району Кіровоградської області встановлено особу ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 , перевірено їх дієздатність та засвідчено справжність підписів, про що зроблено відповідні записи на текстах зазначених заяв.
       Разом з тим, ОСОБА_4 , діючи в інтересах ОСОБА_2 , як спадкоємиці ОСОБА_3 , в шестимісячний строк з дня відкриття спадщини звернулась до приватного нотаріуса Уманського міського нотаріального округу Черкаської області із заявою про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом на ім`я ОСОБА_2 та з`ясувала, що до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину вже зверталась ОСОБА_1 . На підтвердження викладеного, скаржниця посилається на Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 06 липня 2020 року та на постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 08 жовтня 2020 року (а.с. 144-145). Також було з`ясовано, що в порядку окремого провадження в Ульянівському районному суді Кіровоградської області розглядається справа за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин, визнання права власності на спадкове майно.
       У зв`язку з викладеним, скаржницею до Ульяновського районного суду Кіровоградської області у даній справі було подано заяву про залучення ОСОБА_2 третьою особою у справі та клопотання про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду, у задоволенні яких судом першої інстанції було відмовлено.
       Як стверджує скаржниця, саме вона є двоюрідною сестрою померлої ОСОБА_3 та її єдиною родичкою, оскільки всі інші родичі, які могли бути спадкоємцями за законом, померли. В обґрунтування звернення вказує, що ОСОБА_10 (які є дідом та бабою спадкодавця та спадкоємця) мали трьох доньок: ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ), ОСОБА_12 ). ОСОБА_13 померла та спадкоємців не залишила. ОСОБА_14 була у шлюбі з ОСОБА_15 (мати та батько спадкодавця), обидва померли. У цього подружжя була єдина дочка ОСОБА_16 (Спадкодавець). ОСОБА_17 (єдина донька ОСОБА_3 ) та ОСОБА_18 (тітка спадкодавця) також померли. Донька останньої - ОСОБА_19 є єдиною двоюрідною сестрою ОСОБА_3 (спадкодавця) і, відповідно, єдиним її спадкоємцем.

Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення

       Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
       Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (ч.ч. 1,2 ст. 1220 ЦК України).
       Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст.ст.1261-1265 цього Кодексу.
       Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
       Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).
       Відповідно до вимог ст.ст. 1258, 1262, 1263 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
       Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених ст. 1259 цього Кодексу.
       Двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.
       Згідно з ч. 2 ст. 19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.
       Відповідно до ч. 6 ст. 294 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.
       Під спором про право розуміють перешкоди у здійсненні цивільного права, які згідно із законом можуть бути усунені за допомогою суду. Спір про право пов`язаний виключно з порушенням, оспоренням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права. При відсутності цих елементів відсутній спір про право.
       Звертаючись до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин у порядку окремого провадження, ОСОБА_1 посилалась на те, що є єдиною спадкоємицею за законом після смерті ОСОБА_3 .
       Подаючи апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції, ОСОБА_2 стверджувала, що вона є єдиним спадкоємцем за законом після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_3 та заперечила право ОСОБА_1 на спадкування, стверджувала про відсутність будь яких родинних відносин заявниці з померлою. 
       Про зазначені обставини скаржницею було також повідомлено суд першої інстанції шляхом подання у даній справі заяви про залучення ОСОБА_2 до участі у справі у якості третьої особи, а також клопотання про залишення заяви ОСОБА_1 без розгляду. Саме до клопотання про залишення заяви у даній справі без розгляду було додано копію витягу про реєстрацію у Спадковому реєстрі, який свідчить про заведення спадкової справи.
       Таким чином, встановивши, що метою встановлення факту родинних відносин є оформлення ОСОБА_1 спадкових прав після смерті ОСОБА_3 , які заперечуються (не визнаються) ОСОБА_2 , за заявою якої про прийняття спадщини заведена спадкова справа, слід дійти висновку про наявність спору про право на спадщину, хто з заявлених осіб є дійсно спадкоємцем. Суд апеляційної інстанції звернув увагу на обґрунтування заяви ОСОБА_1 , відсутність викладення ступеню спорідненості, які коріння родинності, у зв`язку з чим не можливо документально підтвердити рідство.
       Отже, висновок суду першої інстанції про відсутність спору про право суперечить фактичним обставинам справи та вимогам законодавства.
       Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження.                Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з`ясується, що має місце спір про право, суд залишає заяву без розгляду та роз`яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.
Відповідні висновки викладено у постанові Верховного Суду від 22 квітня 2020 року у справі № 200/14136/17.
       Відповідно до ч. 6 ст. 294, ч. 4 ст. 315 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають подати позов на загальних підставах.
       Оскільки фактичні обставини справи, дії заявниці та скаржниці, спрямовані на прийняття спадщини, це беззаперечно свідчить про наявність їх інтересу і претензій щодо спадкового майно, до того ж вирішується питання права на спадкування, а відтак колегія суддів дійшла висновку про існування потенційного спору про право. ОСОБА_2 вже порушений спір в позовному провадженні (відкрито судове провадження а.с. 131) в межах якого встановлюватиметься факт родинних відносин, за наслідком якого і вирішуватиметься право на власність померлої. Відтак відповідно до ч. 6 ст. 294, ч. 4 ст. 315 ЦПК України, спір між вищевказаними особами повинен розглядатись судом у позовному провадженні.                Саме в межах розгляду зазначеного спору судом буде надана відповідна правова оцінка поданим сторонами на підтвердження своїх доводів доказам, встановлені родинні стосунки.
       Оскільки суд першої інстанції зазначеного не врахував, проігнорував конкретні та важливі доводи, які йому наводились шляхом подання письмових заяв та клопотань у справі, більш того, ОСОБА_2 до нотаріуса звернулася до спливу шестимісячного строку, що має суттєве значення на визначення суб`єктного складу учасників справи, а тому оскаржуване рішення підлягає скасуванню. Спадщина відкрилася 1 квітня 2020 року, скаржниця звернулася до нотаріуса 8 вересня 2020 року (а.с.99)
       Вимога скаржниці про скасування ухвали від 26 жовтня 2020 року виходить за межі повноважень суду апеляційної інстанції, встановлених ст. 374 ЦПК України, за  скаргою в цій частині не відкрито апеляційне провадження, повернуто без розгляду,   відтак не може бути задоволена апеляційним судом. Апеляційна скарга ОСОБА_2 на рішення суду підлягає частковому задоволенню.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

       Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються як в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї, перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в цих межах.
       Відповідно до п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права є підставою для скасування оскаржуваного рішення суду. 
       На підставі ч. 6 ст. 294, ч. 4 ст. 315 ЦПК України, заява ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин підлягає залишенню без розгляду.
       Керуючись ст.ст. 315, 367, 368, 369, 374, 377, 381, 382, 383, 384 ЦПК України,        Кропивницький апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В :

       Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.
       Рішення Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 26 жовтня 2020 року скасувати.
       Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин залишити без розгляду.
       Роз`яснити заінтересованим особам, що вони мають право подати позов до суду на загальних підставах у порядку позовного провадження. 
       Стягнути з ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки  платника податків НОМЕР_4 , 26411, Кіровоградська область, Благовіщенський район, с. Синьки) на користь ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки  платника податків НОМЕР_5 , АДРЕСА_2 ) витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 630,60 грн.
       Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л. М. Дьомич

Судді О. Л. Дуковський
        
О. А. Письменний