ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

23 березня 2021 року 	м. Дніпро	справа № 160/3562/19	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Добродняк І.Ю. (доповідач),
                               суддів:  Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,     
за участю секретаря судового засідання Волкової К.В. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі
апеляційну скаргу  Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 липня 2020 року (головуючий суддя Турлакова Н.В.)
у справі  № 160/3562/19
за позовом    ОСОБА_1 
до  Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області
про  визнання протиправним та скасування висновків щодо результатів оцінювання, - 

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, в якому просила:
визнати протиправним та скасувати висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, складений у 2018 році відносно ОСОБА_1 ;
визнати протиправним та скасувати висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, складений 27 лютого 2019 року відносно ОСОБА_1 ;
визнати протиправним та скасувати наказ від 29.03.2019 № 223-к про звільнення ОСОБА_1 ;
поновити ОСОБА_1 на посаді начальника відділу в Юр`ївському районі міськрайонного управління у Павлоградському, Юр`ївському районах та м. Павлограді Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області;
стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з 30.03.2019 по день прийняття рішення щодо розгляду позову по суті. 
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що наказом від 29.03.2019 № 223-к позивачку звільнено з посади начальника відділу в Юр`ївському районі міськрайонного управління у Павлоградському, Юр`вському районах та м Павлограді Головного управління Держгеокадасту у Дніпропетровській області на підставі  п. 3 ч. 1 ст. 87 Закону України «Про державну службу», відповідно до якої підставою для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення, зокрема, є отримання державним службовцем двох підряд негативних оцінок за результатами оцінювання службової діяльності. Звільнення вважає протиправним, посилаючись на зауваження щодо процедури оцінювання службової діяльності позивача та незаконності обох висновків про оцінювання, а саме: жодного обговорення з позивачем завдань і ключових показників з метою визначення завдань не проводилося; позивачу не повідомлялося про те, з урахування яких саме стратегічних документів державного та/або регіонального рівня, річного плану роботи державного органу, завдань, функцій та обов`язків, визначених у положенні про державний орган, положенні про відповідний структурний підрозділ, посадовій інструкції буде визначені завдання і ключові показники; оціночні співбесіди із позивачем по суті не проводилися, оскільки вони зводилося до суто формальної бесіди із безпосереднім керівником, яка обидва рази відбувалася вже після складення висновку; порівняння поставлених завдань із висновком свідчить про грубі порушення під час складання висновку; завдання було отримано позивачем лише у жовтні 2018 року, в цьому ж місяці було проведено і саме оцінювання; порівняння завдань та результатів їх виконання згідно до висновку свідчить, що позивачем належним чином було виконано всі завдання (згідно до графи - досягнутий результат), але при цьому отримано загальний бал за кожне завдання - 2,0; досягнутий результат завдань зазначений у першому висновку повністю відповідає ключовим показникам ефективності, результативності та якості, зазначеному у завданні; другий висновок про оцінювання ґрунтується на виконанні завдання, яке не було погоджено, оскільки у завданні у графі «погоджую» наявне лише певний підпис та прізвище, проте не зазначена ні посада , ні дата такого погодження.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.07.2019 адміністративний позов в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування висновку Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В»,  складеного 08.11.2018 відносно ОСОБА_1 , та визнання протиправним та скасування висновку Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», складеного 27.02.2019  відносно ОСОБА_1 , залишено без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення  до суду з позовом, встановленого ч.5 ст.122 КАС України.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.07.2019 у задоволенні позову про скасування наказу про звільнення, поновлення на посаді - відмовлено.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 24.09.2019 ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.07.2019  у справі    № 160/3562/19 скасовано в частині залишення без розгляду позовної вимоги, справу направлено для продовження розгляду в цій частині до суду першої інстанції.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.07.2020 адміністративний позов в частині позовних вимог про  визнання протиправними та скасування висновків щодо результатів оцінювання задоволено.
Визнано протиправними та скасовані висновки щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», складені Головним управлінням Держгеокадастру у Дніпропетровській області відносно ОСОБА_1 у 2018 році та  27 лютого 2019 року.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено обґрунтованості та правомірності оскаржуваних позивачем висновків.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову. Апеляційна скарга фактично мотивована незгодою з висновками суду першої інстанції. Відповідач зазначає, що оцінювання результатів службової діяльності ОСОБА_1 проводилось із дотриманням вимог Закону України «Про державну службу» № 889-VIII та Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.08.2017 № 640. 
Висновок від 25 жовтня 2018 року, складений стосовно позивачки,  -  негативний (2 бали). При  цьому завдання з оцінки ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності позивач визначав вказані завдання разом із безпосереднім керівником, що судом першої інстанції залишилось поза увагою. Судом першої інстанції також не враховано, що безпосередньо позивач зазначав результати своєї діяльності у висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності. Крім того, судом не досліджено в повній мірі докази, на підставі яких було обґрунтовано здійснено оцінювання позивача.
Висновок, затверджений наказом Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 27 лютого 2019 року № 156-к, також розглянуто судом першої інстанції поверхнево та не досліджено обґрунтування його винесення.
Представником позивача поданий відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити без задоволення апеляційну скаргу, рішення суду першої інстанції без змін як законне та обґрунтоване.
В судовому засіданні представники сторін підтримали доводи, наведеними в поданих суду заявах по суті справи.
Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України  суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Перевіривши законність та обґрунтованість додаткового рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, ОСОБА_1 наказом Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 26.06.2017 № 279-к призначена на посаду начальника відділу в Юр`ївському районі міськрайонного управління у Павлоградському, Юр`ївському районах та м. Павлограді Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, в розумінні Закону України «Про державну службу» № 889-VIII є державним службовцем категорії «Б».
25 жовтня 2018 року стосовно ОСОБА_1  складений висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», що містить негативну оцінку (2 бали). Обґрунтування оцінки – несвоєчасне та несумлінне виконання завдань. 
Вказаний висновок затверджений наказом Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 08 листопада 2018 року № 1067-к «Про затвердження результатів оцінювання державних службовців, які займають посаду державної служби категорії «Б» або «В» у 2018 році».
Завдання з оцінки ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» (без зазначення дати складання) – позивача, містило 5 пунктів завдань, а саме:
1. Організувати виконання роботи, підготовки звітності, виконання правил та додержання етики державних службовців відділу, строк виконання - протягом року;
2. Забезпечити функціонування матеріально-технічного обладнання та умови праці спеціалістів відділу, строк виконання - протягом року;
3. Підвищити рівень професійної компетентності спеціалістів відділу, строк виконання - протягом 2018 року;
4. Проводити контроль з надання адміністративних послуг, строк виконання - протягом року;
5. Забезпечити формування і зберігання архівної та спеціальної документації, строк виконання - протягом 2018-2019 років.
Судом першої інстанції встановлено, що вказані завдання за підписом безпосереднього керівника ОСОБА_2 , отримані позивачкою 09.10.2018. Цей факт відповідачем не спростований ані в суді першої інстанції, ані доводами апеляційної скарги.   
27 лютого 2019 року стосовно ОСОБА_1  складений висновок щодо результатів повторного оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», що містить також негативну оцінку (2 бали). Обґрунтування оцінки – несвоєчасне та несумлінне виконання завдань та порушення трудового законодавства. 
Вказаний висновок затверджений наказом Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 27 лютого 2019 року № 1565-к «Про затвердження результатів повторного оцінювання державних службовців, які займають посаду державної служби категорії «Б» або «В» у 2019 році».
Завдання з оцінки ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» (без зазначення дати складання) - позивача,  містило 5 пунктів завдань, а саме : 
1.Попередити діяння, що містять ознаки корупції та ознайомити з правилами внутрішнього службового розпорядку, строк виконання – листопад 2018року; 
2.Організувати взаємодію та виконання доручень Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, строк виконання – листопад 2018року;
3. Організувати надання адміністративних послуг, строк виконання – листопад 2018 року; 
4. Організувати взаємодію відділу з органами виконавчої влади та місцевого самоврядування, строк виконання – листопад 2018 року; 
5. Здійснити розгляд звернень громадян з питань пов`язаних з діяльністю Держгеокадастру, строк виконання – листопад 2018 року.
Вказані завдання, як встановлено судом і не спростовано відповідачем, містять лише підпис та прізвище безпосереднього керівника   Вишневського О.В., та підпис і прізвище особи, яка погодила вказане завдання, - ОСОБА_3 .
З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, апеляційний суд погоджується з судом першої інстанції про протиправність оскаржуваних висновків. 
Підстави, порядок проведення щорічного оцінювання службової діяльності державного службовця категорії «Б», а також процедура оскарження його результатів, визначаються Законом України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII, постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців» від 23.08.2017 № 640.
Відповідно до ст.44  Закону №889-VIII в редакції на час виникнення спірних правовідносин результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри, виявлення потреби у професійному навчанні (ч.1 ст.44 Закону № 889-VIII).
Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції (ч.2 ст.44 Закону № 889-VIII)..
Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби  категорій "Б"  і  "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби  категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення (ч.3 ст.44 Закону № 889-VIII).
За правилами ч.4, ч. 5 ст.44 Закону № 889-VIII державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання.
Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.
Відповідно до ч.6 ст.44 Закону № 889-VIII у разі отримання державним службовцем негативної оцінки не раніше ніж через три місяці проводиться повторне оцінювання результатів його службової діяльності.
Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному  статтею 11  цього Закону (ч.7 ст.44 Закону № 889-VIII).
Державний службовець має право висловити зауваження щодо оцінювання результатів його службової діяльності, які долучаються до його особової справи (ч.8 ст.44 Закону № 889-VIII).
Відповідно  до ч.10 ст.44 Закону № 889-VIII у разі отримання державним службовцем двох підряд негативних оцінок за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону.
Відповідно до ч.11 ст. 44 Закону № 889-VIII Кабінет Міністрів України постановою від 23 серпня 2017 року № 640 затвердив Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, який визначає процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії «А», «Б» і «В». 
Метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри, визначення потреби у професійному навчанні.
Згідно п.п.8, 9 Типового порядку (в редакції на час виникнення спірних правовідносин)  оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.
Оцінювання проводиться щороку у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про проведення оцінювання.
Згідно п.10 Типового порядку оцінювання проводиться поетапно:
визначення та перегляд завдань і ключових показників;
оціночна співбесіда (крім випадків, передбачених цим Типовим порядком);
визначення результатів оцінювання та їх затвердження.
Визначення завдань і ключових показників для державного службовця проводиться у грудні року, що передує звітному, або протягом десяти робочих днів після призначення (переведення) на посаду (п.11 Типового порядку).
За правилами п.12, п.13 Типового порядку державному службовцю встановлюється від двох до п`яти завдань на період, що підлягає оцінюванню.
Державний службовець: бере участь у визначенні своїх завдань і ключових показників, а також у їх періодичному перегляді; ознайомлюється з визначеними завданнями і ключовими показниками; аналізує виконання визначених завдань і ключових показників; ознайомлюється з результатами оцінювання.
Відповідно до п.28 Типового порядку завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, які займають посади державної служби  категорій “Б”  і  “В”, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.
Завдання і ключові показники оформляються згідно з  додатком 6  і зберігаються в особовій справі державного службовця, а копії залишаються у державного службовця та його безпосереднього керівника.
Відповідно до п.33  Типового порядку державний службовець, який займає посаду державної служби  категорії “Б”  або  “В”, зазначає результати своєї діяльності у висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії “Б” або “В”, за формою згідно з  додатком 7  в частині опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання.
За результатами оцінювання виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання і досягнення ключових показників, що виставляється з урахуванням критеріїв виставлення балів згідно з  додатком 4.
Результати оцінювання затверджуються суб`єктом призначення (п.34 Типового порядку).
Згідно п.37, п.39-40 Типового порядку у разі отримання державним службовцем негативної оцінки не раніше ніж через три місяці проводиться повторне оцінювання відповідно до цього Типового порядку.
Нові завдання і ключові показники для державного службовця, який займає посаду державної служби  категорії “Б”  або  “В”, визначаються відповідно до  пунктів 28-30  цього Типового порядку протягом п`яти робочих днів з дня ознайомлення такого державного службовця з висновком щодо результатів оцінювання його службової діяльності, що містить негативну оцінку.
Строк виконання нових завдань і ключових показників повинен встановлюватися залежно від визначеної дати повторного оцінювання, але не менше трьох місяців, а зміст таких завдань і ключових показників повинен відповідати встановленому строку.
Додатком 4 до Типового порядку визначено критерії виставлення балів за результатами оцінювання.
Зокрема, оцінка у 2 бали виставляється у тому разі, якщо завдання виконане, але з порушенням строку виконання чи/або із залученням до виконання завдання допомоги інших (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку ініціативність, самостійність, недостатність знання нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо).
Отже, наведеними вище правовими нормами встановлено, що оцінювання проводиться щороку у жовтні - грудні за період з 1 січня поточного року або з дати визначення завдань і ключових показників до дати прийняття наказу (розпорядження) про проведення оцінювання. В свою чергу, визначення завдань і ключових показників для державного службовця проводиться у грудні року, що передує звітному.
При дослідженні  питання щодо дотримання відповідачем наведеного Типового порядку слід також враховувати, що пунктом 2 Постанови Кабінету Міністрів України від  23 серпня 2017 року № 640, яким затверджений Типовий порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин,  установлено, що оцінювання результатів службової діяльності державних службовців за 2018 рік проводиться шляхом: визначення завдань і ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби  категорій “Б”  і  “В”, - у грудні 2017 року; оціночна співбесіда, визначення та затвердження результатів оцінювання - у жовтні - грудні 2018 року.
В спірному випадку завдання для щорічного оцінювання результатів службової діяльності позивача (за 2018 рік) не містять дати їх визначення, разом з тим, з наявних у справі доказів вбачається і не заперечується відповідачем, що позивачкою отримані вказані завдання 09.10.2018, при цьому в матеріалах справи відсутні належні докази на підтвердження доводів відповідача, що саме позивачка визначала ці завдання разом з безпосереднім керівником, що в сукупності впливає на об`єктивність визначення  відповідачем результатів оцінювання позивача 29.10.2018.
Виходячи із змісту вказаних завдань, суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції про їх нечітке та узагальнене визначення, відсутність показників для вимірювання їх у кількісному та/або якісному вираженні (як це передбачено п.10 Типовому порядку №640), що фактично не дає можливості в подальшому надати однозначної оцінки результатам їх виконання. 
Суд першої інстанції правильно зауважив, що така ситуація не повинна трактуватися довільним чином і виключно на розсуд працедавця, а його дискреція щодо оцінювання працівника повинна бути суворо регламентованою, з метою недопущення свавілля, для чого його рішення (у даному випадку щодо оцінювання) повинно в будь-якому разі бути належним чином обґрунтованим (і не лише формальним цитуванням нормативних актів).
Щодо завдання, визначеного позивачу у п.2, -  забезпечити функціонування матеріально-технічного обладнання та умови праці спеціалістів відділу, таке завдання, як правильно зазначено судом першої інстанції,  не виконується державним службовцем самостійно, а є прямим наслідком вчинення відповідних дій третіми особами по забезпеченню матеріально-технічного обладнання, тобто, умови забезпечення функціонування матеріально-технічного обладнання частково знаходиться поза зоною відповідальності і впливу позивача. 
Отже, це завдання не відповідає вимогам абз.1 п.28 Типового порядку, тому не може бути об`єктивно оцінено з точки зору результативності, ефективності та якості службової діяльності позивачки з урахуванням її посадових обов`язків як державного службовця.
Стосовно здійсненого відповідачем оцінювання позивача і доводів відповідача, що судом першої інстанції не враховано, що безпосередньо позивач зазначав результати своєї діяльності у висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за формою згідно з додатком 7 в частині опису досягнутих результатів  відповідно до показників результативності, ефективності та якості за кожним завданням, суд апеляційної інстанції зазначає таке. 
Як вбачається із затвердженого 08.11.2018 висновку, позивачем по кожному пункту із визначених завдань викладений досягнутий результат, який відповідає суті  завдань,  при цьому зазначені у висновку  строки фактичного виконання не перевищують встановлених у завданнях строків.   
За оцінкою позивача (безпосереднього керівника позивача) всі п`ять з п`яти поставлених позивачу завдань були виконані з оцінкою 2, що відповідно до встановлених критеріїв (додаток №4 до Типового порядку) означає, що завдання виконане, але з порушенням строку виконання чи/або із залученням до виконання завдання допомоги інших.
В якості обґрунтування такої оцінки відповідачем у висновку, затвердженому 08.11.2018, зазначено «несвоєчасне та несумлінне виконання завдань». 
Суд першої інстанції надав належну оцінку цьому висновку у цій частині, вказавши про відсутність жодних належних, допустимих та достатніх доказів на підтвердження невчасного виконання кожного з поставлених завдань.
Також у цьому висновку не визначено, в чому полягає несумлінність виконання завдань позивачем і чим така несумлінність підтверджена.
Крім того,  суд першої інстанції правильно встановив, що чотири із п`яти зазначених у висновку завдань складаються з декількох різних завдань, які чітко відокремлені одне від одного, а негативна оцінка 2,0 не містить обґрунтувань окремо по кожному такому «підзавданню», а отже виставлення відповідних балів без такого обґрунтування окремо по завданнях не може свідчити про об`єктивність оцінки роботи позивача.
Стосовно посилання  відповідача з цього приводу на  наведені в апеляційній скарзі обставини  як докази, на підставі яких було здійснено оцінювання позивача і які не були досліджені судом не в повній мірі, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що за відсутності відповідного обґрунтування у самому висновку  наведені відповідачем обставини не можуть вважатися такими, що напряму впливали на оцінку службової діяльності  позивачки і знаходилися  у безпосередньому зв`язку з визначенням  якості виконання позивачкою поставлених завдань.
Також суд апеляційної інстанції звертає увагу, що наказ Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 17.08.2018 № 767-к «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 », на який посилається відповідач,  прийнятий до отримання позивачкою завдань 09.10.2018, тому не може бути  доказом неналежного виконання позивачкою поставлених завдань.
З цих же підстав суд апеляційної інстанції на приймає в якості належного доказу лист Юр`ївської районної державної адміністрації Дніпропетровської області від 29.08.2018 вх. №14-4551/0/1-18 про несвоєчасне надання адміністративних послуг, оскільки наведена в ньому інформація стосується періоду часу до моменту надання позивачці завдання 09.10.2018.
Стосовно листа №555/421-19-0.182 від 10.06.2019 про відсутність у відділі Держгеокадастру журналів реєстрації інструктажів та інструкції з питань охорони праці, суд першої інстанції  надав правильну оцінку цьому листу, оскільки останній складено більше ніж через пів року після проведення оцінювання, в період розгляду даної справи в суді про оскарження висновків оцінювання, також сам лист складено та підписано начальником управління Вишневським О.В., який підписував завдання та оскаржувані висновки, а наведена в ньому інформація не відповідає  визначеному у Додатку 4 до Типового порядку критерію виставлення балу « 2» за результатами оцінювання (завдання виконано але несвоєчасно та/або із залученням інших осіб).
Щодо посилання відповідача на  інформаційну довідку Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області щодо непроходження працівниками відділу підвищення кваліфікації державних службовців суд апеляційної інстанції зазначає, що з огляду на її зміст та форму (відсутність дати складення, визначення особи, яка її видала) вона  не може бути визнана  як належний та допустимий доказ у справі. 
Наказ Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 17.01.2019 № 34-к «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 » з огляду на дату його прийняття також не міг бути покладений в основу оцінки за висновком, затвердженим  08.11.2018.
Виходячи з вищенаведеного, суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції, що вказана у висновку негативна оцінка із виставленням середнього балу « 2» жодним чином необґрунтована окремо по кожному завданню, як станом на час складання оскаржуваного висновку так і станом на час розгляду справи судом, тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що виставлення середнього балу « 2» без обґрунтування такого виставлення окремо по завданнях є неправомірною дією відповідача.
Таке обґрунтування для застосування конкретної оцінки (обрання певного балу від « 0» до « 4») повинно бути в достатній мірі чітким та зрозумілим і вказувати на фактичну оцінку результатів діяльності державного службовця, у взаємозв`язку з конкретними завданнями.
Тобто, суб`єкт, що проводить оцінювання, повинен конкретизувати підстави для застосування тієї чи іншої оцінки, навести якісь смислові значення, на обґрунтування свого рішення (які саме завдання не виконано, в чому полягало невиконання, неналежне виконання, неповне виконання, неякісне виконання, в чому вони проявилися). Указане необхідне, зокрема, й із метою можливості подальшої перевірки обґрунтованості відповідного оцінювання та недопущення свавільних рішень зі сторони суб`єкта владних повноважень.
Отже оцінювання службової діяльності позивачки згідно висновку, затвердженого 08.11.2018, проведено без дотримання встановлених  п.3 Типового порядку принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості.
З цих же підстав суд апеляційної інстанції вважає правильним висновок суду першої інстанції про протиправність висновку, затвердженого 27.02.2019, за результатами повторного оцінювання службової діяльності позивачки. 
В спірному випадку, повторне оцінювання результатів службової діяльності позивачки проведено у зв`язку з    отриманням державним службовцем негативної оцінки згідно висновку, затвердженого 08.11.2018.
В завданнях, наданих з метою проведення повторного оцінювання,  визначений строк виконання поставлених завдань - листопад 2018 року. 
Висновок щодо результатів повторного оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», відносно позивача, затверджений  27.02.2019.
Згідно цьому висновку середній бал позивачки, отриманий за результатами оцінювання, складає 2,00; строк фактичного виконання грудень 2018 року - лютий 2019 року, висновок щодо результатів оцінювання оцінка «негативна», обґрунтування оцінки: несвоєчасне та несумлінне виконання завдань та порушення трудової дисципліни.
З приводу встановленого  відповідачем несвоєчасного виконання завдань з огляду на визначений строк виконання поставлених завдань і строк фактичного виконання, суд апеляційної інстанції, погоджуючись з судом першої інстанції, зазначає про недотримання відповідачем положень п.40 Типового порядку, згідно якому строк виконання нових завдань і ключових показників повинен встановлюватися залежно від визначеної дати повторного оцінювання, але не менше трьох місяців, а зміст таких завдань і ключових показників повинен відповідати встановленому строку.
В даному випадку зміст завдань, поставлених позивачці з  метою повторного оцінювання (організація взаємодії та виконання доручень Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, надання адміністративних послуг, взаємодії відділу з органами виконавчої влади та місцевого самоврядування, здійснити розгляд звернень громадян з питань пов`язаних з діяльністю Держгеокадастру),  містить узагальнене визначення і не може відповідати встановленому строку –  листопад  2018 року.
Окрім того, встановлений строк    виконання поставлених позивачеві завдань - листопад 2018 року в наданому позивачці новому завданні після затвердження первинного висновку 08.11.2018  свідчить про фактичну і свідому для відповідача неможливість виконання позивачем завдань у встановлений строк. 
Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що   таке порушення Порядку мало наслідком протиправне зменшення    строку виконання завдання від того, який є мінімально допустимим, що в свою чергу свідчить про протиправність самого висновку.
Крім того, суд апеляційної інстанції, як і суд першої інстанції, враховує, що в якості строку фактичного виконання завдань у висновку від 27.02.2019 зазначено грудень 2018 року - лютий 2019 року без чіткої вказівки навіть на конкретний місяць,  коли завдання було виконано, що  свідчить про поверхневість оцінювання позивача.
Щодо такого обґрунтування негативної оцінки у висновку від 27.02.2019 як несвоєчасне та несумлінне виконання завдань та порушення трудової дисципліни, суд апеляційної інстанції встановив, що цей висновок не містить жодних визначень та документальних підтверджень, в чому саме полягає несумлінність виконання завдань  і порушення трудової дисципліни позивачем.
Окрім того,  суд першої інстанції правильно встановив, що чотири із п`яти зазначених у висновку завдань складаються з декількох різних завдань, які чітко відокремлені одне від одного, а негативна оцінка 2,0 не містить обґрунтувань окремо по кожному такому «підзавданню», а отже виставлення відповідних балів без такого обґрунтування окремо по завданнях не може свідчити про об`єктивність оцінки роботи позивача.
Суд першої інстанції обґрунтовано не прийняв посилання відповідача на встановлені під час службового розслідування недоліки в роботі позивача, оскільки службове розслідування проводилося поза межами спірного оцінювання та правомірність проведення якого не є предметом розгляду у даній справі.
Отже, враховуючи  відсутність належного  обґрунтування для застосування конкретної оцінки, суд апеляційної інстанції за наведених вище мотивів вважає, що  висновок щодо результатів повторного оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», відносно позивача, затверджений  27.02.2019, не відповідає встановленим п.3 Типового порядку принципам об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, є протиправним, підлягає скасуванню. 
Суд першої інстанції під час розгляду даної справи повно дослідив обставини, які мають значення для справи, ухвалив законне та обґрунтоване рішення.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.
Передбачені ст.317 КАС України підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.  
Керуючись ст.ст. 310, 315, 316, 321, 322  Кодексу адміністративного судочинства України, суд –

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління  Держгеокадастру у Дніпропетровській області  залишити без задоволення.  
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 липня 2020 року у справі № 160/3562/19 залишити без змін.  
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.
   
Головуючий - суддя                                                                      І.Ю. Добродняк 

                               суддя                                                                      Н.А. Бишевська 

                               суддя                                                                      Я.В. Семененко