ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ 
АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ

31 травня 2021 року	  м. Одеса	Справа № 923/1415/20	
Південно-західного апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді: Аленіна О.Ю.
суддів: Лавриненко Л.В., Мишкіної М.А.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Херсонобленерго"
на рішення Господарського суду Херсонської області від 10.02.2021
по справі №923/1415/20
за позовом Акціонерного товариства "Херсонобленерго"
до Ольгинського комунального підприємства "Добробут"
про стягнення 15974,84 грн

ВСТАНОВИВ
В грудні 2020 Акціонерне товариство "Херсонобленерго"  (далі – АТ "Херсонобленерго") звернулося до Господарського суду Херсонської області з позовом до Ольгинського комунального підприємства "Добробут" (далі – КП "Добробут") в якому просило стягнути з відповідача на свою користь 15  974,84 грн вартості необлікованої електричної енергії.
Свої вимоги АТ "Херсонобленерго" обґрунтовує тим, що працівниками товариства під час проведення технічної перевірки стану вузла обліку електричної енергії відповідача виявлено спрацювання індикатора електромагнітного поля, що свідчить про вплив на нього електромагнітного поля напруженістю, що перевищує порогові значення та є порушенням п.п.4 п.8.4.2. ПРРЕЕ.
Рішенням Господарського суду Херсонської області від 10.02.2021 в задоволенні позову відмовлено. 
В мотивах оскаржуваного рішення суд першої інстанції зазначив, що відповідач своєчасно (до виявлення порушення представниками оператора системи) повідомив позивача про пошкодження лічильника. Так, відповідач через офіційний сайт АТ "Херсонобленерго" подав онлайн-заявки з приводу виявлених пошкоджень засобів вимірювальної техніки та необхідності технічної підтримки. При цьому, судом першої інстанції було відхилено посилання позивача на те, що ці заявки не є належними доказами своєчасного повідомлення, оскільки не містили повідомлення про те, що спрацював індикатор, оскільки Правила роздрібного ринку електричної енергії не передбачають обов`язку споживача повідомляти оператору системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки з чітким формулюванням змісту та суті порушення та використанням відповідної термінології, що вимагає наявність у споживача відповідної профільної освіти та спеціальних знань у цій сфері.
Також судом першої інстанції відхилено посилання позивача на те, що відповідачем не доведено належними доказами того, що 03.06.2020 була гроза, оскільки доказування наявності грози не входить до предмета доказування в даній справі. До того ж, інформація про аварійні відключення електропостачання є загальнодоступною на сайті АТ "Херсонобленерго". Так, судом першої інстанції було здійснено пошук на сайті позивача з зазначенням дати - з 03.06.2020 по 05.06.2020, № договору - 4697, споживач - юридична особа, Каховське ВДРМ, за результатами якого вбачається, що КТП-78 "Горностаївка" Артезіанська свердловина (с. Кочубеївка вул. Степова 26)  були аварійні відключення 03.06.2020 з 20:16 до 21:30, 04.06.2020 з 07:33 до 09:15.
З урахуванням наведеного суд першої інстанції дійшов висновку, що виявивши пошкодження лічильника, відповідач своєчасно (до виявлення порушення представниками оператора системи) повідомив позивача про пошкодження лічильника, подавши онлайн заявки на сайті АТ "Херсонобленерго".
Місцевим господарським судом також зазначено, що позивачем не зазначено і в акті про порушення не вказано, які саме дії відповідача призвели до того, що спрацював індикатор, оскільки актом не встановлено пошкоджень жодної із пломб, якими опломбовано лічильник, який до того ж знаходиться в шафі. Не встановлено Актом спрацювання ні одним із чотирьох індикаторів магнітного поля, що також були встановлені на лічильнику. Таким чином, на переконання суду першої інстанції, позивачем не доведено того, що відповідачем були здійснені дії по втручанню в роботу лічильника, які призвели до спрацювання одного з індикаторів магнітного поля.
Крім того місцевий господарський суд із посиланням на приписи п. 8.4.4 ПРРЕЕ зазначив, що для забезпечення проведення експертизи оператор системи має зняти, упакувати, опломбувати та направити на експертизу пломби та/або засоби вимірювальної техніки, а також інші технічні засоби, якими здійснювалося втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (за наявності). З акту про порушення ПРРЕЕ вбачається, що лічильник вилучений позивачем. З огляду на викладене в абз. п. 8.4.4. ПРРЕЕ, факт зняття лічильника позивачем, на переконання суду першої інстанції, має на меті проведення експертизи. При цьому, судом першої інстанції відхилено посилання позивача на те, що експертиза не проводилась тому що спрацював індикатор магнітного поля, оскільки в акті про порушення, крім спрацювання одного з п`яти  індикаторів магнітного поля, зазначено ще і інше пошкодження лічильника. Однак не зважаючи на пошкодження лічильника, а також враховуючи незгоду відповідача, про що зазначено і в акті про порушення і в протоколі засідання комісії, експертиза позивачем  в порушення п. 8.4.4 ПРРЕЕ так і не була проведена. Таким чином, як вважає суд першої інстанції, факт  втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки позивачем не доведено.
До того ж, як відзначено судом першої інстанції, сторонами не надано технічної документації саме на спірний лічильник, в якій була б відмітка про проведену повірку 2015 році, на яку посилається позивач. Крім того, позивачем не було надано належних доказів сертифікації  (атестування у разі встановлення лічильників із вмонтованим індикатором) відповідно до положень пункту 8.4.3 глави 8.4 розділу VІІІ ПРРЕЕ індикатору, що спрацював.
Щодо посилань позивача на те, що вказівки, які містяться в листі Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, наданому на звернення відповідача, надані неуповноваженою особою, суд першої інстанції такі твердження відхилив, оскільки суду не надано доказів оскарження цих вказівок позивачем.
Не погодившись із даним рішенням до Південно-західного апеляційного господарського суду звернулось АТ "Херсонобленерго" з апеляційною скаргою в якій просить рішення Господарського суду Херсонської області від 10 лютого 2021 року по справі №923/1415/20 скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Скаржник зазначає, що не погоджується із висновками наведеними судом першої інстанції в оскаржуваному рішення, з огляду на таке.
Так посилаючись на ПРРЕЕ апелянт зазначає, що виявивши спрацювання індикатора магнітного поля у споживача позивач мав право без експертизи нарахувати споживачу обсяг та вартість необлікованої електричної енергії. За твердженням апелянта, вказуючи про те, що в акті про порушення не вказано, які саме дії відповідача призвели до того, що спрацював індикатор, суд першої інстанції залишив поза увагою те, що для спрацювання індикатора магнітного поля споживачу не обов`язково мати безпосередній доступ до електроустановок. Можливий вплив на електричний лічильник обладнанням, встановленим поряд з лічильником і індикатор магнітного поля фіксує такий вплив та спрацьовує. Це є додатковим захистом оператора системи від несанкціонованого забору електричної енергії. У зв`язку з цим висновок Господарського суду Херсонської області про необхідність встановлення певних, конкретних дій споживача, які призвели до спрацювання індикатору магнітного поля є хибним, адже саме спрацювання індикатора підтверджує дії споживача, спрямовані на втручання у роботу засобу вимірювальної техніки. А відтак, цей факт не потребує додаткового встановлення. 
З приводу висновку суду першої інстанції про своєчасне (до виявлення порушення представниками оператора системи) повідомлення відповідачем позивача про пошкодження лічильника скаржник зазначає, що по-перше пошкодження засобів вимірювальної техніки не було підставою для нарахування споживачу обсягу та вартості електричної енергії. Пошкодження засобу обліку електричної енергії взагалі не було предметом розгляду, оскільки виявлене порушення, відповідно до якого споживачу донараховано обсяг та вартість електричної енергії, полягало у фіксуванні індикатором впливу магнітних полів, величин магнітних полів, що перевищують порогові, що, як наслідок, викликало спрацювання індикатора. По-друге для зручності користувачів (споживачів) АТ “Херсонобленерго” на власному веб-сайті сконструйовано розділ “Споживачам” з підрозділом “Звернення”. За даним розділом споживачі мають можливість у зручному режимі звернутись до оператора системи розподілу за допомогою засобів електронного зв`язку. Однак, вказаними засобами відповідач не скористався. В свою чергу, як стверджує апелянт, онлайн-послуги є окремим розділом, за допомогою якого споживачі можуть в електронному режимі замовити певні, стандартні та найбільш запитувані у споживачів послуги. Саме цим замовленням скористався відповідач. Втім, на переконання позивача, замовлення послуг не є повідомленням про певну подію або ситуацію, яка сталась у споживача.
АТ "Херсонобленерго" вважає, що незважаючи на відсутність встановленої форми повідомлення споживача оператора системи про виявлені споживачем пошкодження електричного лічильника (або спрацювання індикатора) за вимогами абзацу 2 пункту 8.4.1 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ зі звернення споживача чітко та недвозначно має випливати, що певний засіб обліку пошкоджено або спрацьовано індикатор магнітного поля. Тобто, довільне написання змісту повідомлення споживачем має поєднуватись із певною інформацією, яку споживач доводить до відома оператора системи і, як наслідок, до нього не застосовуються заходи фінансового впливу (донарахування вартості необлікованої електричної енергії), а зі звернення однозначно має випливати, з якого приводу споживач звернувся до оператора системи. До того ж, як вважає апелянт, абзац 2 пункту 8.4.1 глави 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ вимагає, щоб звернення було надано саме у письмовій формі, про що прямо вказано у даній нормі. Замовлення онлайн-послуг за допомогою електронних сервісів, розташованих на сайті AT “Херсонобленерго”, на переконання апелянта, не тотожне за змістом письмовому повідомленню споживача із інформацією про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки або спрацювання індикатора.
З приводу тверджень суду першої інстанції про те, що наявність/відсутність такого погодного явища як гроза не входить до предмета доказування в даній справі, скаржник відзначає, що поза увагою суду першої інстанції залишилось те, що саме з погодним явищем (з блискавкою) відповідач пов`язує спрацювання індикатора електромагнітного поля, зафіксованого в акті про порушення та саме на ці обставини посилається як на підставу для відмови у задоволенні позовних вимог. Відтак, зважаючи на те, що відповідач пов`язує спрацювання індикатора саме з погодними умовами (грозою), наявність, відсутність даного явища входить у предмет доказування у справі. Скаржник зазначає, що в матеріалах справи міститься роздруківка з гідромет-сайту, надана позивачем, відповідно до якої щонайменше у період часу з 01 червня 2020 року по день проведення перевірки 05 червня 2020 року гроза була відсутня, а відтак - суд не був позбавлений можливості перевірити дану обставину як таку, що на неї посилаються обидві сторони. Однак, суд першої інстанції обмежився перевіркою інформації щодо аварійних відключень, розміщених на сайті позивача, які не мають значення для розгляду даної справи, оскільки не доводять та не спростовують вплив магнітних полів на індикатор магнітного поля, зазначений у акті про порушення. При цьому, як стверджує апелянт, аварійне відключення не викликає спрацювання індикаторів магнітних полів, оскільки різниця потужності електричного струму, що виникає у мережах при включенні/відключенні енергії не є впливом на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів, що зафіксовано індикатором магнітного поля.
Щодо посилання Господарського суду Херсонської області на необхідність оскарження позивачем вказівок, наданих йому НКРЕКП у разі незгоди з ними, апелянт зазначає, що листи, телефонограми, факсограми органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій тощо не містять ознак ненормативних актів (актів індивідуальної дії) та не можуть бути оскаржені ні в будь-якому судочинстві, оскільки відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Тобто, предметом оскарження можуть бути рішення, дії або бездіяльність. Оскільки надана відповідачем відповідь НКРЕКП не є нормативно-правовим актом або актом індивідуальної дії, вона не може бути предметом оскарження, а відтак, на думку апелянта, висновок Господарського суду Херсонської області не ґрунтувався на законі.
Не погоджується апелянт й з твердженням суду першої інстанції з приводу того, що факт зняття лічильника позивачем має на меті проведення експертизи, оскільки знятий лічильник електричної енергії у момент перевірки працівниками АТ “Херсонобленерго” був непрацюючий, у зв`язку з чим і відбулось його зняття та заміна.
Судом апеляційної інстанції отримано відзив на апеляційну скаргу від КП "Добробут" в якому відповідач просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.
В обґрунтування своїх заперечень відповідач зазначає, що суд першої інстанції в оскаржуваному рішення дійшов вірного висновку, що позивачем не було надано належних доказів сертифі кації (атестування у разі встановлення лічильників із вмонтованим індикатором) ві дповідно до положень пункту 8.4.3. ПРРЕЕ індикатору, що спрацював. При цьому, на переконання відповідача, позиція позивача викладена у апеляційній скарзі щодо непо дання доказів сертифікації (атестування) приладу обліку електричної енергії, у зв`язку з тим, що дане питання не було спірним не заслуговує на увагу суду, оскільки у порушенні п. 6 ч. 2 ст. 258 ГПК України, позивачем належним чином не об ґрунтовано поважність причин неподання доказів сертифікації (атестування) прила ду обліку електричної енергії до Господарського суду Херсонської області.
Відповідач також зазначає, що наявними матеріалами справи підтверджується, що він звертався до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо правомірності дій позивача та отримав на своє звернення відповідь у відповідності до якої, зокрема, зазначено про те, що АТ “Херсонобленерго” не ма ло підстав для застосування положень глави 8.4. ПРРЕЕ, а тому АТ “Херсонобленерго” має скасувати нарахування, здійсненні на підставі акта.
Наголошує відповідач й на тому, що матеріалами справи підтверджується, що він своєчасно (до виявлення по рушення представниками оператора системи) повідомив позивача про пошкодження лі чильника шляхом подання онлайн-заявки через офіційний сайт позивача. Твердження викладені у апеляційній скарзі про те, що подача онлайн-заявок відповідачем не є належним та своєчасним повідомленням позивача, на переконання відповідача, не заслуговує на увагу суду, оскільки самим позивачем наголошується, що одним з можливих ва ріантів своєчасного повідомлення (до виявлення порушення представниками опера тора системи) є повідомлення з використанням мережі інтернет через офіційний сайт позивача.
При цьому, відповідач зазначає, що ПРРЕЕ не передбачають обов`язку споживача повідомляти оператору системи про виявленні ним пошко дження засобів вимірювальної техніки з чітким формулюванням змісту та суті по рушення та використанням відповідної термінології, що вимагає наявність у спо живача відповідної профільної освіти та спеціальних знань у цій сфері.
Окрім того, відповідач вважає, що підставою для проведення представниками позивача технічної перевірки стану вузла обліку електричної енергії є саме подані онлайн-заявки подані відповідачем. Позивачем не надано до суду жодної інформації щодо необхідності проведення планової технічної перевірки стану вузла обліку електричної енергії, яка була б запланована. Тому, як вважає відповідач, можна вважати, що вказана технічна перевірка була не плановою та була здійснена виключно завдяки онлайн-заявкам відповідача.
Також відповідач вважає, що позивачем не зазначено і в акті про порушення не вказано, які саме дії відповідача призвели до то го, що спрацював індикатор, оскільки актом не встановлено пошкоджень жодної із пломб, якими опломбовано лічильник, який до того ж знахо диться в шафі. Не встановлено Актом спрацювання ні одним із чотирьох індикаторів магнітного поля, що також були встановлені на лічильнику. Таким чином, як вважає відповідач, позивачем не доведено того, що відпові дачем були здійснені дії по втручанню в роботу лічильника, які призвели до спрацю вання одного з індикаторів магнітного поля.
Щодо тверджень апелянта про відсутності підстав для проведення експертизи, відповідач вважає їх безпідставними та помилковими, оскільки в акті про порушення, окрім спрацювання індикатора магнітного поля також зазначено і інше пошкодження лічильника. Враховуючи інше пошкодження лічильника, а також незгоду представника відпо відача, про що зазначено і в акті про порушення і в протоколі комісії, експертиза позивачем в порушення п. 8.4.4. ПРРЕЕ так і не була проведена.
Згідно з ч.13 ст.8 ГПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Статтею 270 ГПК України визначено, що у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.
Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених частиною десятою цієї статті та частиною другою статті 271 цього Кодексу.
Приписами частини 10 статті 270 ГПК України визначено, що апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно до ч.7 ст.252 ГПК України, клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
Згідно з ч.2 ст.270 ГПК України, розгляд справ у суді апеляційної інстанції починається з відкриття першого судового засідання або через п`ятнадцять днів з дня відкриття апеляційного провадження, якщо справа розглядається без повідомлення учасників справи.
В ході апеляційного розгляду даної справи Південно-західним апеляційним господарським судом, у відповідності до п.4 ч.5 ст.13 ГПК України, було створено учасникам справи умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строку, встановленого ч. 1 ст. 273 ГПК України. Відповідач скористався своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.
Відповідно до приписів ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції у відповідності до вимог ст.282 ГПК України, зазначає, що встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини даної справи є наступними.
Як вбачається з матеріалів справи, 22.01.2018 між приватним акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія "Херсонобленерго", правонаступником якого є Акціонерне товариство "Херсонобленерго" (постачальник) та КП "Добробут" (споживач) було укладено договір про постачання електричної енергії №4697 у відповідності до розділу 1 якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 46,0 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. 
Пунктом 2.1. договору сторони погодили, що під час виконання умов цього договору, а також вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язані керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕ).
Пунктом 2.3.3 договору передбачено, що споживач зобов`язується оплачувати постачальнику вартість спожитої електричної енергії згідно з умовами додатку №2 до даного договору “Порядок розрахунків та Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії та подання їх до електропостачальної організації”.
Відповідно до п. 2.3.5 договору споживач зобов`язується забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників постачальника за пред`явленням службового посвідчення до засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії.
За умовами п. 3.1.3 договору постачальник має право визначати у порядку, передбаченому розділом 5 цього договору, величини споживання електричної енергії та потужності.
Згідно з п. 3.1.4 договору постачальник має право вимагати відшкодування збитків, завданих постачальнику електричної енергії внаслідок порушення споживачем умов цього договору.
Також відповідно до п. 3.1.5 договору постачальник має право доступу до належних споживачу засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності, контролю показників якості електроенергії для контролю дотримання встановлених режимів споживання енергії.
Пунктом 4.2.3 договору передбачено, що споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів зазначених у Додатку №4 до даного договору «Перелік струмоприймачів встановлених на об`єкті споживача» та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (затверджена постановою НКРЕ України від 04.05.2006 N 562, зареєстровано в Міністерстві юстиціі? Украі?ни 4 липня 2006 р. за N 782/12656, надалі за текстом рішення - Методика), у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.
Згідно з п. 4.2.4 договору споживач не несе відповідальності перед постачальником відповідно до вимог пунктів 4.2.1 - 4.2.3 цього договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника або внаслідок дії обставин непереборної сили.
Відповідно до п. 4.4 договору у разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін договору в двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акту, має право внести до акту свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу сторону про необхідність складання акту. Інша сторона не може без поважних причин відмовитись від складання та підписання акту. У разі відмови відповідальної сторони від підписання акту в акті робиться запис про відмову. У цьому випадку акт вважається дійсним, якщо його на місці складання підписали не менше трьох уповноважених представників сторони договору, що складала акт.
За умовами п. 7.1 договору облік електроенергії, спожитої споживачем та (або) субспоживачами, приєднаними до електричних мереж споживача, здійснюється згідно з вимогами ПУЕ та ПКЕЕ. У разі порушення споживачем вимог нормативно-технічних документів щодо встановлення та експлуатації засобів обліку, їх покази не використовуються при розрахунках за спожиту електроенергію, а обсяги спожитої електроенергії визначаються постачальником розрахунково згідно з вимогами додатка №2 до даного договору “Порядок розрахунків та графік зняття показів засобів обліку електричної енергії та подання їх до електропостачальної організації”.
У відповідності до п. 9.4 договору останній набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31 грудня 2018. Договір вважається продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов. Договір може бути розірвано і в інший термін за ініціативою будь-якої із сторін у порядку, визначеному законодавством України.
Додатком №4.2  до договору є «Перелік струмоприймачів встановлених на об`єкті споживача» у відповідності до якого місцезнаходженням об`єкта є Херсонська область, Горностаївський район, с. Кочубеївка, вул. Степова, 26, артезіанська свердловина. 
Додатком №6.2 до договору є Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін у відповідності до п. 4 якого споживач несе відповідальність, зокрема за збереження засобів обліку та пломб держперевірника і електропостачальної організації на об`єктів артезіанська свердловина, Херсонська область, Горностаївський район, с. Кочубеївка, вул. Степова, 26.
У відповідності до Акту про пломбування вимірювальної техніки та встановлення індикаторів від 17.10.2019 на збереження споживачеві передано індикатори магнітного поля розміщені на корпусі лічильника №№М12989701, М12989702, М12989703, М12989704 та вбудований в лічильник індикатор магнітного поля  №М7118481. 
5 червня 2020 року працівниками АТ "Херсонобленерго" було проведено технічну перевірку стану вузла обліку електричної енергії Ольгинського комунального підприємства "Добробут" лічильника типу НІК 2301 АП1 № 0617686 та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання Споживача, за результатами якої було складено Акт про порушення № 133695. В Акті зазначено про порушення споживачем п. 5.5.5, п.п. 6, п.п. 8 ПРРЕЕ, інші дії, що призвели до зміни показів, а саме: при візуальному обстеженні було виявлено, що при включенні навантаження фаза "А" - 27А, фаза "В" - 28 А, фаза "С" - 25А індикація підтвердження споживання електричної енергії не мигає (не працює), покази приладу обліку не змінюються. Корпус лічильника має термічні пошкодження. Лічильник типу НІК 2301 АП1 № 0617686, державна повірка 2015 ІІ, показники 179793,6. Порушено п. 5.5.5, п.п. 8 ПРРЕЕ, фіксація індикатором впливу фізичних полів №7118481, розташованого на засобі вимірювальної техніки, а саме - спрацювання від дії магнітного поля на лічильник типу НІК 2301 АП1 № 0617686, державна повірка 2015 ІІ, показники 179793,6. Індикатор магнітного полі №7118481 спрацьований. Електроенергія споживається, лічильником не враховується. Проведено фотофіксацію виявленого порушення.
В п. 10 Акту  зазначено, що лічильник типу НІК 2301 АП1 № 0617686, державна повірка 2015 ІІ, показники 179793,6 вилучений представниками оператора системи, вкладено в пакет, який опломбовано.
Акт підписано двома представниками позивача - заступником начальника Каховські  РЕМ Матецьким Анатолієм Євгенійовичем (посв.№ 2989) та інженером II категорії Яловець Віктором Володимировичем (посв.№ 3531). Крім того, цей акт підписано директором відповідача Селюк Т.М., із зауваженнями, а саме "з актом не згодна, примірник акту отримано, у зв`язку з погодними умовами при ударі блискавки вийшов з ладу лічильник. Лічильник знаходився у ЗКУ до пломб доступу не було. Магнітні індикатори не пошкоджено. Заводський магнітний індикатор може вийшов з ладу".
В п. 11 акту вказано, що комісія оператора системи з розгляду складеного акту відбудеться 21.07.2020 о 10 год за адресою Каховські РЕМ.
Листом від 21.07.2020 №036620 позивач повідомив відповідача, що засідання комісії по розгляду Акту про порушення ПРРЕЕ № 133695 відбудеться 29.07.2020 об 11 год.
За результатами комісії позивача від 29.07.2020 по розгляду акту про порушення ПРРЕЕ № 133695, яке була проведено за участю директора відповідача Селюк Т.М., прийнято рішення, яке оформлено протоколом №435 від 29.07.2020, про донарахування відповідачу на 31.05.2020 року - 4267 кВт*год; на 05.06.2020 — 824 кВт*год, всього — 5091 кВт*год на загальну суму 15974,84 грн необлікованої електричної енергії у зв"язку  з порушенням підпункту 4 п. 8.4.2 ПРРЕЕ. Розрахунок обсягу необлікованої електричної енергії було здійснено позивачем згідно з підпунктом 4 пункту 8.4.2 та п. 8.4.10 глави 8.4 розділу VІІІ ПРРЕЕ за період з 04.05.2020 по 05.06.2020.
На зазначеному протоколі міститься відмітка директора відповідача про незгоду, а також про отримання примірнику протоколу.
На підставі зазначеного рішення, позивачем виставлено відповідачу додатковий рахунок № 4697 на суму 15974,84 грн.
Не сплата відповідачем даного рахунку стала підставою для звернення позивача  із даним позовом до суду.
Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції дійшов висновку щодо необґрунтованості заявлених позовних вимог та відмовив у їх задоволенні. 
Колегія суддів Південно-західного апеляційного господарського суду з цього приводу зазначає таке. 
За положеннями ст. 15, 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу має право звернутися до суду, який може захистити цивільне право або інтерес у один із способів, визначених частиною першою ст.16 Цивільного кодексу України, або й іншим способом, що встановлений договором або законом.
Статтями 525, 526 і 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами, а зобов`язання за ним має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. 
Згідно з ст. 626 ЦК України договором є домовленість сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (стаття 628 ЦК України).
За договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується; окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу (ч. 1 ст. 275 ГК України). 
Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору про постачання електричної енергії споживачу встановлюється Законом України «Про ринок електричної енергії».
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про ринок електричної енергії", учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах.
За змістом ст. 56 Закону України "Про ринок електричної енергії" постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами. Умови постачання електричної енергії, права та обов`язки електропостачальника і споживача визначаються договором постачання електричної енергії споживачу. У договорі постачання електричної енергії споживачу визначаються, зокрема, строк дії договору, умови припинення, пролонгації та розірвання договору, зокрема в односторонньому порядку споживачем у разі зміни електропостачальника, а також умови дострокового розірвання договору із зазначенням наявності чи відсутності санкції (штрафу) за дострокове розірвання договору. Жодне положення договору постачання електричної енергії споживачу не має створювати обмежень права споживача на зміну електропостачальника. Крім того, договір не може містити положення, що накладають додаткові фінансові зобов`язання на споживача, який здійснює зазначене право. В іншому разі таке положення вважається недійсним з моменту укладення договору.
Відповідно до ч. 3 ст. 58 Закону України "Про ринок електричної енергії" споживач зобов`язаний: 1) сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; 2) надавати постачальникам послуг комерційного обліку, з якими він уклав договір, доступ до своїх електроустановок для здійснення монтажу, технічного обслуговування та зняття показників з приладів обліку споживання електричної енергії; 3) дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; 4) врегулювати у порядку, визначеному кодексом систем розподілу, відносини щодо технічного забезпечення розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу.
Згідно зі ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку тощо. 
Частиною 3 ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачено, що у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: 1) попередження про необхідність усунення порушень; 2) штрафу; 3) зупинення дії ліцензії; 4) анулювання ліцензії.
Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах електроенергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - Правила). 
Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.
Відповідно до п. 2.3.4 Правил відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.
Обов`язки споживача електричної енергії наведені у пп. 5.5.5 п. 5 Правил, зокрема, споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.
Відповідно до п. 8.2.4 ПРРЕЕ у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.
Згідно з п. 8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача. У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб. Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.
Відповідно до п. 8.2.6 Правил на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. 
У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.
Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка. У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку (п. 8.2.7 Правил).
Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, зокрема, фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів) (п. 8.4.2. Правил).
Разом з цим, пунктом 8.4.1. п.8.4. Правил визначено, що у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення глави цих Правил про визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил не застосовуються.
Як вбачається з наявних матеріалів справи, та не заперечується сторонами, відповідач через офіційний сайт АТ "Херсонобленерго" подав онлайн-заявки №014158 від 04.06.2020 та № 014240 від 05.06.2020 з приводу виявлених пошкоджень засобів вимірювальної техніки та необхідності технічної підтримки (а.с. 44-45).
Отже, відповідач своєчасно (до виявлення порушення представниками оператора системи) повідомив АТ "Херсонобленерго" про виявлені пошкодження та необхідність технічної перевірки. 
Відтак, своєчасне повідомлення споживачем електричної енергії про виявлені пошкодження засобу обліку електричної енергії унеможливлює стягнення енергопостачальником вартості недорахованої електричної енергії.
Колегія суддів також відзначає, що акт про порушення підписано директором відповідача, із зауваженнями, а саме "з актом не згодна, примірник акту отримано, у зв`язку з погодними умовами при ударі блискавки вийшов з ладу лічильник. Лічильник знаходився у ЗКУ до пломб доступу не було. Магнітні індикатори не пошкоджено. Заводський магнітний індикатор може вийшов з ладу".
Слід відзначити, що в акті про порушення вказано, що корпус лічильника має термічні пошкодження. 
В п. 10 Акту  зазначено, що лічильник типу НІК 2301 АП1 № 0617686, державна повірка 2015 ІІ, показники 179793,6 вилучений представниками оператора системи, вкладено в пакет, який опломбовано.
У п. 2.1. Методики визначено, що у разі незгоди споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб та/або приладів обліку факт пошкодження установлюється експертизою, проведеною відповідно до законодавства. До отримання енергопостачальною компанією результатів експертизи Методика не застосовується. 
З урахуванням наведеного, враховуючи своєчасне повідомлення споживачем про виявлені порушення, зауваження викладені представником споживача у акті про порушення щодо пошкодження лічильнику в результаті погодних умов, встановлення факту наявності термічних пошкоджень корпусу лічильника, на переконання колегії суддів, факт пошкодження лічильника мав би бути встановлений та підтверджений експертизою, проведеною відповідно до законодавства.
Однак, як свідчать наявні матеріали справи, така експертиза проведена не була, та відповідно обставини, що спричинили виявлені представниками позивача порушення, встановлені не були. 
З наявних матеріалів справи також вбачається, що відповідач звернувся до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо правомірності дій позивача.
Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, в листі №12312/20./3/7-20 від 19.11.2020 у відповідь на звернення відповідача, зазначила про те, що позивач не надав інформації щодо сертифікації індикатора магнітного поля №7118481, що спрацював. До того ж, Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг звернула увагу на те, що відповідно до абзацу другого пункту 8.4.1 ПРРЕЕ у разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються. Крім того, комісія зауважила, що Акт про порушення не містить інформації щодо пошкодження пломб № с54543767 та № с54543768, встановлених на шафі обліку, тобто доступ до засобу обліку був відсутній. Крім того, в Акті відсутня інформація щодо спрацювання індикаторів магнітного поля М12989701, М12989702, М12989703 та М12989704, що також були встановлені на лічильнику. Таким чином, враховуючи норми абзацу другого пункту 8.4.1 ПРРЕЕ те, що відповідач не мав доступу до засобу обліку, що знаходився в опломбованій шафі обліку, та те, що позивачем не надано сертифікату на індикатор № 7118481, що спрацював, та відсутність в Акті щодо спрацювання індикаторів магнітного поля М12989701, М12989702, М12989703 та М12989704, що також були встановлені на лічильнику, НКРЕКП вважає, що позивач не мав підстав для застосування положень глави 8.4 ПРРЕЕ, а тому має скасувати нарахування, здійснені на підставі Акту про порушення.
Судова колегія також наголошує, що в акті про порушення представниками позивача зазначено про проведення фотофіксації виявленого порушення. Однак, до матеріалів справи таких доказів не надано. 
Враховуючи вищевикладене колегія суддів вважає заявлені позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню. 
Колегія суддів не приймає до уваги заперечення апелянта з приводу неналежного повідомлення відповідачем про виявлене порушення, оскільки ані Методикою, ані Правилами роздрібного ринку електричної енергії не визначено конкретних вимог до складання відповідного повідомлення. Абзац 2 п.1.2 Методики, пункт 8.4.1. п.8.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії не містять також вимог до обов`язкових реквізитів письмового повідомлення споживача про виявлені ним пошкодження приладів (систем) обліку, зокрема пошкодження та/або спрацювання індикатора, тощо. Єдиною вимогою є здійснення повідомлення до виявлення порушення представником енергопостачальника, що і було здійснено відповідачем.
При цьому, позивач не заперечує того факту, споживачі можуть звертатися із відповідними запитами, повідомленнями, тощо до електропостачальної організації через офіційний веб-сайт АТ "Херсонобленерго".
З приводу посилання скаржника на те, що виявивши спрацювання індикатора магнітного поля у споживача, позивач мав право без експертизи нарахувати споживачу обсяг та вартість необлікованої електричної енергії, колегія суддів відзначає, що дійсно у відповідності до 8.4.4. Правил проведення експертизи, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 2-4 пункту 8.4.2 цієї глави (у частині відсутності засобів вимірювальної техніки, пломб, індикаторів та фіксації впливу фізичних полів індикатором), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи. Однак, з огляду на встановлені у даній справі обставини, зокрема своєчасне повідомлення споживачем про виявлені порушення, зауваження викладені представником споживача у акті про порушення щодо пошкодження лічильника в результаті погодних умов, встановлення в акті факту наявності термічних пошкоджень корпусу лічильника, проведення експертизи та висновки за результатами її проведення мали б на меті встановлення обставин, що призвели до виходу лічильника з ладу.
Слід також відзначити, що як вірно встановлено судом першої інстанції, на сайті АТ "Херсонобленерго" в Розділі "Відключення" міститься інформація про аварійні відключення електропостачання, яка є загальнодоступною. Так, на сайті позивача з зазначенням дати - з 03.06.2020 по 05.06.2020, № договору -4697, споживач - юридична особа, Каховське ВДРМ, міститься інформація, що КТП-78 "Горностаївка" Артезіанська свердловина (с. Кочубеївка вул. Степова 26)  були аварійні відключення 03.06.2020 з 20:16 до 21:30, 04.06.2020 з 07:33 до 09:15.
Твердження скаржника з приводу того, що аварійне відключення не викликає спрацювання індикаторів магнітних полів, оскільки різниця потужності електричного струму, що виникає у мережах при включенні/відключенні енергії не є впливом на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів, що зафіксовано індикатором магнітного поля, є лише припущенням позивача, оскільки не підтверджується жодними з матеріалів справи, зокрема й висновком експерта.
Згідно з статтею 17 Закону України “Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини” суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. 
Колегія суддів зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент (рішення у справі "Серявін та інші проти України", пункт 58).
Тому інші доводи скаржника, що викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів не бере до уваги, оскільки вони висновків суду не спростовують та з урахуванням всіх обставин даної справи, встановлених судом, не впливають на правильність вирішення спору по суті та остаточний висновок.
Статтею 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Відтак, колегія суддів вважає, що наведені скаржником порушення допущені судом першої інстанції не знайшли свого підтвердження, а тому підстави для скасування рішення Господарського суду Херсонської області від 10.02.2021 відсутні.
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за апеляційний перегляд судового рішення покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:

Рішення Господарського суду Херсонської області від 10.02.2021 по справі №923/1415/20 залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.
Постанова, згідно ст. 284 ГПК України, набуває законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного суду у випадках передбачених Господарським процесуальним кодексом України.
Датою ухвалення та складання повного судового рішення є 31.05.2021.

Головуючий суддя                                                            Аленін О.Ю.

Суддя                                                                                        Лавриненко Л.В.

Суддя                                                                                Мишкіна М.А.