ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 квітня 2021 року	Львів	Справа № 380/4391/20 пров. № А/857/1493/21	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді –                                       Носа С. П., 
суддів –                                                            Кухтея Р. В., Шевчук С. М.;
за участю секретаря судового засідання   – Смолинця А. В.;
          розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області  на рішення  Львівського   окружного адміністративного суду від  26 листопада  2020 року у справі № 380/4391/20 (головуючий суддя Кравців О. Р., м. Львів, повне судове рішення складено 07 грудня   2020 року) за позовом   ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області  про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

                                                      ВСТАНОВИВ:

05 червня   2020 року Львівським  окружним адміністративним судом зареєстровано позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області  про визнання протиправним та скасування наказу ГУ НП у Львівській області від 29.04.2020 №1419 в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; визнання протиправним та скасувати наказ ГУ НП у Львівській області від 19.05.2020 №141о/с в частині звільнення позивача зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільненні зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного Статуту Національної поліції України); поновлення позивача на посаді начальника сектору превенції патрульної поліції Франківського ВП ГУ НП у Львівській області, зарахувавши час вимушеного прогулу до вислуги років, стягнувши з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу (з урахуванням заяви про збільшення та уточнення позовних вимог).
В обґрунтування вимог позовної заяви вказано, що матеріали службового розслідування не містили жодного доказу скоєння дисциплінарного проступку, що дискредитує та підриває авторитет поліції, за що звільнили позивача. Також вказано, що за  фактом порушення службової дисципліни ОСОБА_1 проведено два службові розслідування, за результатами яких сформульовано абсолютно  різні висновки. А  оскільки вина позивача у вчиненні кримінального правопорушення є недоведеною в суді, наказ про звільнення його з роботи є передчасним та протиправним.
Рішенням Львівського   окружного адміністративного суду від 26 листопада   2020 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано  наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області №1419 від 29.04.2020 в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Визнано протиправним та скасовано  наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області №141о/с від 19.05.2020 в частині звільнення позивача зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільненні зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного Статуту Національної поліції України).
Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника сектору превенції патрульної поліції Франківського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області з 20.05.2020. Постановлено стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області   грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 20.05.2020 по 26.11.2020 в сумі 74828   грн. 07 коп., з проведенням необхідних відрахувань відповідно до вимог чинного законодавства. Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору превенції патрульної поліції Франківського відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області та виплати грошового забезпечення за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць 11949 (одинадцять тисяч дев`ятсот сорок дев`ять) грн. 08 коп. допущено  до негайного виконання.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідачем – Головним управлінням Національної поліції у Львівській області, подано апеляційну скаргу, в якій висловлено прохання скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги  вказано, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної постанови було порушено норми матеріального та процесуального права. Також вказано, що ОСОБА_1 обґрунтовано підозрюється в одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, вчинене за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. Зазначено, що  Дисциплінарна комісія в ході проведення розслідування не вирішувала питання про обґрунтованість підозри у вчиненні злочину, яке здійснюється в межах досудового розслідування, а лише перевірила зібрані в межах службового розслідування матеріали на предмет дотримання вимог, що ставляться до поліцейських та наявності в його діях складу дисциплінарного проступку і встановила, що ОСОБА_1 скомпрометував звання працівника поліції своєю поведінкою, яка зашкодила репутації та авторитету поліції.
08 квітня 2021 року Восьмим апеляційним адміністративним судом зареєстровано клопотання Головного управління Національної поліції у Львівській області про відкладення розгляду справи у зв`язку із коронавірусом та важкою епідеміологічною ситуацією у місті Львові на дату, після закінчення жорсткого карантинного режиму та відпустки представника.
Колегія суддів вважає, що дане клопотання не підлягає задоволенню, оскільки справа відкладалася неодноразово у зв`язку із клопотаннями сторін, жодних доказів перебування представників у відпустці не надано, як і доказів хвороби представників COVID-19.
Колегія суддів звертає увагу, що явка сторін в судове засідання судом обов`язковою не визнавалася, сторони не позбавлено було права подати додатково письмові пояснення по суті справи або повідомити про наявність інших доказів правомірності своїх дій, які не були раніше подані до суду, якщо б вважали це за необхідне.
Також, колегія суддів зазначає, що відповідно до рішення Ради суддів України № 19 від 17.03.2020 затверджено Рекомендації щодо встановлення особливого режиму судів України задля убезпечення населення України від поширення гострих респіраторних захворювань та коронавірусу СОVID-19, який віднесено до особливо небезпечних інфекційних хвороб, відповідно до яких рекомендовано, зокрема здійснювати судовий розгляд справ без участі сторін.
Відповідно до ч.2 ст.313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Отже, беручи до уваги, що у матеріалах справи достатньо  письмових доказів та  пояснень, враховуючи можливість розгляду справи без надання усних пояснень представниками сторін, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу без участі представників сторін.
Додатково слід зазначити, що поверхневі та загальні покликання на умови карантину не можуть вважатися достатньою підставою для відкладення розгляду справи. Також рекомендація Ради суддів України (лист №9рс-186/20 від 16.03.2020) не вказує на припинення судами розгляду справ, а лише встановлює особливий режим судів України, який включає в себе, зокрема, розгляд справ в режимі відеоконференції, по можливості здійснення розгляду справи без участі сторін, в порядку письмового провадження, рекомендацію учасникам судових засідань подавати до суду заяви про розгляд справи у їхній відсутності за наявними у справі матеріалами.
Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність в судовому засіданні учасників справи (їх представників), а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Водночас, будь-яких нових доказів або обставин по справі сторонами не наведено, клопотань про їх витребування або долучення тощо не заявлено.
В протилежному випадку відкладення розгляду справи без пошуку реальних можливостей здійснювати правосуддя в умовах карантину може бути розцінено як самоусунення від виконання обов`язку по здійсненню розгляду справи.
Відтак, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, тому відповідно до ч.4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Заслухавши суддю-доповідача, проаналізувавши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржуване рішення без змін з таких підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Встановлено, що на підставі Висновку від 24.04.2020, наказом ГУ НП у Львівській області від 29.04.2020 №1419 за грубе порушення службової дисципліни, зокрема ч.ч. 1, 2 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію”, п. 5 розділу І, абз. 1, 5 п. 1 розділу ІІ та п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, ч. 1, п.п. 1. 2, 3, 6 ч. 3 ст. 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, на підставі п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до начальника СППП Франківського ВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення – звільнення зі служби в поліції.
Наказом ГУ НП у Львівській області від 19.05.2020 №141о/с начальник сектору превенції патрульної поліції Франківського відділу поліції ГУНП, капітан поліції ОСОБА_1 , звільнений відповідно до Закону України “Про Національну поліцію” зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), з 19.05.2019.
Згідно із ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Судом апеляційної інстанції здійснено перевірку висновків суду першої інстанції щодо відповідності дій відповідача вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, внаслідок чого суд апеляційної інстанції погоджується з такими та вважає за необхідне зазначити наступне. 
Статтею 18 Закону України “Про Національну поліцію” від 02.07.2015 №580-VIII (далі – Закон №580-VIII) визначено основні обов`язки поліцейського. Зокрема, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді (ч. 1).
Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції (ч. 2).
Статтею 19 Закону № 580-VIII визначає види відповідальності поліцейських. У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (ч. 1).
Встановлено, що ОСОБА_1 працював в органах внутрішніх справ з 15.09.1997 по 06.11.2015, в Національній поліції України з 07.11.2015 до 19.05.2020 /Т.І арк.спр.112-126/.
Наказом ГУНП у Львівській області від 13.12.2019 №3818 призначено службове розслідування у зв`язку з тим, що 12.12.2019 в межах кримінального провадження №62019140000001385 розпочатого 11.12.2019 ТУ ДБР розташованого у м. Львові за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України затримано в порядку ст. 208 КПК України начальника СППП Франківського ВП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та ДОП цього ж сектору поліції капітана поліції ОСОБА_2 . Проведення службового розслідування доручено дисциплінарній комісії /Т.І арк.спр.136/.
Голова Комісії подав рапорт від 11.01.2020 на ім`я начальника ГУНП у Львівській області полковника В.Віконського. Враховуючи, що термін слубового розслідування закінчується, а для об`єктивного і неупередженого прийняття рішення у службовому розслідуванні необхідні матеріали із Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Львові, які підтверджують неналежне виконання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 службових обов`язків, просив дозволу на продовження терміну проведення службового розслідування до 13.02.2020 /Т.І арк.спр.137/.
Наказом ГУНП у Львівській області від 13.01.2020 №123 продовжено термін проведення службового розслідування та відсторонення від виконання службових обов`язків ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , призначеного наказом ГУНП у Львівській області від 13.12.2019 №2818, до 13.02.2020 /Т.І арк.спр.127/.
Висновок службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни начальником СППП Франківського ГУНП у Львівській області старшим лейтенантом ОСОБА_1 та ДОП СППП цього відділу поліції капітаном поліції ОСОБА_2 складений Комісією 05.02.2020 та затверджений начальником ГУНП у Львівській області В.Віконським /Т.І арк.спр.128-135/.
Згідно з Висновком від 05.02.2020, проведеним службовим розслідуванням порушень службової дисципліни в діях ОСОБА_1 та ОСОБА_2 під час розгляду матеріалів зареєстрованих в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення Франківського ГУНП у Львівській області №26073, 26079, 26080 від 07.12.2019 за повідомленням ОСОБА_3 , не установлено. Разом з тим, проведеним службовим розслідуванням підтверджено той факт, що 12.12.2019 працівниками Територіального управління ДБР, розташованого у м. Львові та УСБ України у Львівській області в межах кримінального провадження №62019140000001385, розпочатого 11.12.2019 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України було затримано начальника СППП Франківського ВП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та ДОП цього ж сектору поліції капітана поліції ОСОБА_2 в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК, однак 13.12.2019 відпущено та про підозру не повідомлено.
Враховуючи викладене, а також те, що на даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні №62019140000001385 не завершене, Комісія вважає, що подальше службове розслідування слід завершити; відомості, які стали підставою для проведення службового розслідування в частині затримання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рамках кримінального провадження знайшли своє підтвердження, однак в ході службового розслідування не здобуто об`єктивних ознак, які б підтверджували порушення службової дисципліни зі сторони поліцейських. Будь-які рішення щодо відсторонення їх від посади судом не приймалися. В разі встановлення відповідними компетентними органами вини ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, прийняти рішення відповідно до п. 10 ст. 77 Закону України “Про Національну поліцію” /Т.І арк.спр.128-135/.
Наказом ГУНП у Львівській області від 26.03.2020 №1126, у зв`язку з тим, що 25.03.2020 надійшла інформація про можливе грубе порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Франківського ВП ГУНП у Львівській області, зокрема, начальником СППП Франківського ВП ГУНП у Львівській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та ДОП СППП цього відділу поліції капітаном поліції ОСОБА_2 , пов`язаної з врученням їм 25.03.2020 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, у рамках кримінального провадження №62019140000001385, розпочатого 11.12.2019, призначено службове розслідування /Т.І арк.спр.228/.
На підставі наказу ГУНП у Львівській області від 26.03.2020 №1126 проведено ще одне службове розслідування за фактом можливого грубого порушення службової дисципліни начальником СППП Франківського ВП ГУНП у Львівській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 та ДОП СППП цього відділу поліції капітаном поліції ОСОБА_2 , про що складено Висновок від 24.04.2020 /Т.І арк.спр.181-196/.
Згідно з Висновком від 24.04.2020 ОСОБА_1 та ОСОБА_2 своїми діями, ігноруючи вимоги законодавства в частині повноважень поліцейського та виконання обов`язків, керуючись хибним почуттям власної безкарності, вступили із громадянином ОСОБА_3 у неслужбові стосунки, вимагали та отримали неправомірну вигоду, тобто вчинили дисциплінарний проступок, що підриває та дискредитує авторитет поліції.
Дисциплінарна комісія прийшла до висновку подальше службове розслідування припинити; відомості, що стали підставою для проведення службового розслідування знайшли своє підтвердження. За грубе порушення службової дисципліни, зокрема ч. 1, 2 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію”, п. 5 розділу І, абз. 1, 5 п. 1 розділу ІІ та п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, ч. 1, п. 1. 2, 3 ч. 3 ст. 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, до начальника СППП Франківського ВП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосувати дисциплінарне стягнення – звільнення зі служби в поліції /Т.І арк.спр.181-196/.
На підставі Висновку від 24.04.2020, наказом ГУ НП у Львівській області від 29.04.2020 №1419 за грубе порушення службової дисципліни, зокрема ч.ч. 1, 2 ст. 18 Закону України “Про Національну поліцію”, п. 5 розділу І, абз. 1, 5 п. 1 розділу ІІ та п. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, ч. 1, п.п. 1. 2, 3, 6 ч. 3 ст. 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, на підставі п. 7 ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до начальника СППП Франківського ВП ГУНП у Львівській області капітана поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення – звільнення зі служби в поліції /Т.І арк.спр.218-220/.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч. 2).
Наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейського, які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.
Пунктом 5 розділу І Правил задекларовано, що поліцейський здійснює свою діяльність відповідно до основоположних принципів, які закріплені в Конституції України, Законі України “Про Національну поліцію”, інших законодавчих актах України, а також у цих Правилах, зокрема: верховенства права; дотримання прав і свобод людини; законності; відкритості та прозорості; політичної нейтральності; взаємодії з населенням на засадах партнерства; безперервності; справедливості, неупередженості та рівності.
Згідно з п. 1 Розділу ІІ Правил під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України “Про Національну поліцію”, “Про запобігання корупції” та іншими актами законодавства України.
Пунктом 3 розділу 4 передбачено, що за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначає Порядок проведення службових розслідувань в Національній поліції України, затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 (далі – Порядок №893).
Згідно з п. 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до п. 2 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.
Розділом IV Порядку № 893 передбачено, що на час проведення службового розслідування поліцейський може бути відсторонений від виконання службових обов`язків (посади) у разі, якщо обставини виявленого дисциплінарного проступку унеможливлюють виконання посадових (функціональних) обов`язків ним або іншим поліцейським, а також якщо виконання поліцейським посадових (функціональних) обов`язків перешкоджає встановленню обставин виявленого дисциплінарного проступку.
Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі – Дисциплінарний статут, у редакції чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин),  дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Частинами 1-3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна – дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Частиною 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту визначено види дисциплінарних стягнень. Так до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту визначено порядок накладання дисциплінарних стягнень. Згідно з частинами другою та третьою цієї статті з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування, яке призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
З огляду на викладене, для застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення необхідно встановити факт вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарний проступок полягає у конкретних діях чи бездіяльності, які вчинені поліцейським протиправно та умисно, в тому числі невиконання поліцейським конкретних службових обов`язків, порушення обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також вчинення дій, які підривають авторитет поліції.
Встановлено, що за одним фактом підозри у вчиненні ОСОБА_1 та ОСОБА_2 кримінального правопорушення, з приводу чого внесено відомості до ЄРДР №62019140000001385, проведено два службові розслідування, оформлені висновками від 05.02.2020 та 24.04.2020.
Згідно з Висновком службового розслідування від 05.02.2020 “на даний час досудове розслідування у кримінальному провадженні №62019140000001385 не завершене, Комісія вважає, що подальше службове розслідування слід завершити; відомості, які стали підставою для проведення службового розслідування в частині затримання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рамках кримінального провадження знайшли своє підтвердження”. В разі встановлення відповідними компетентними органами вини ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, прийняти рішення відповідно до п. 10 ст. 77 Закону України “Про Національну поліцію”.
Згідно з Висновком службового розслідування від 24.04.2020 відомості, що стали підставою для проведення службового розслідування знайшли своє підтвердження; застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби.
Таким чином, за Висновком першого службового розслідування від 05.02.2020 відомості про дисциплінарний проступок ОСОБА_1 знайшли своє підтвердження. Однак дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби вирішено застосувати наказом ГУ НП у Львівській області від 29.04.2020 №1419, тобто більш як через два місяці після виявлення порушення.
Згідно з приписами ст. 21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу (ч. 1).
У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування (ч. 2).
Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення (ч. 3).
Суд зважає на покликання представника відповідача на те, що дисциплінарне стягнення було застосоване за грубе порушення службової дисципліни зафіксоване висновком від 24.04.2020 в межах місячного строку. Проте судом встановлено, що про порушення вчинене позивачем відповідачу стало відомо саме 05.02.2020, у день складення і затвердження першого Висновку службового розслідування.
Тому, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що дисциплінарне стягнення застосоване до позивача поза межами встановленого ч. 1 ст. 21 Дисциплінарного статуту місячного строку, а отже є протиправним.
З врахуванням викладеного, суд першої  інстанції дійшов вірного висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині визнання протиправними та скасування наказів ГУНП у Львівській області від 29.04.2020 №1419 та від 19.05.2020 №141о/с про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Відповідно до частини першої статті 235 Кодексу законів про працю України (далі – КЗпП України) у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України “Про запобігання корупції” іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Відтак, з огляду на висновок суду про визнання протиправними та скасування наказів про звільнення позивача зі служби в поліції, належним способом захисту прав позивача є поновлення його на посаді начальника сектору превенції патрульної поліції Франківського ВП ГУ НП у Львівській області, з 20.05.2020.
Згідно з ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про   задоволення позовних вимог, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.
Керуючись статтями 241, 250, 308, 310, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

                                                      ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області       – залишити без задоволення, а рішення Львівського   окружного адміністративного суду від  26  листопада  2020 року у справі № 380/4391/20 – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів. 

Головуючий суддя	 	С. П. Нос 	
судді	 	Р. В. Кухтей 	
 	 	С. М. Шевчук 	
Повне судове рішення складено 08 квітня 2021 року.