ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
16 червня 2021 року           справа №200/10669/20-а 

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Казначеєва Е.Г., суддів Геращенка І.В., Міронової Г.М., секретаря судового засідання Ашумова Т. Е., за участю представника відповідача Пономарьова А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державного підприємства "Шахтоуправління "Південнодонбаське №1" та Головного управління ДПС у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 березня 2021 р.  у справі  № 200/10669/20-а (головуючий І інстанції Голуб В.А.) за позовом Державного підприємства "Шахтоуправління "Південнодонбаське №1" до Головного управління ДПС у Донецькій області про скасування податкового повідомлення-рішення та зобов`язання вчинити дії,-

                                                          ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Шахтоуправління «Південнодонбаське №1» (надалі – позивач) звернулось до Донецького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області (далі – відповідач, ГУДПС), в якому просило: скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Донецькій області № 0026985704 від 04.06.2020 щодо сплати штрафу з податку на додану вартість на суму 70 558, 27 грн; зобов`язати відповідача провести коригування даних в єдиному кабінеті платника податків ДП “Шахтоуправління “Південнодонбаське № 1”, щодо зменшення нарахованої пені з податку на додану вартість у розмірі 237 184, 07 грн по вказаним у додатку платежам до податкового повідомлення-рішення № 0026985704 від 04.06.2020.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 10 березня 2021  року позовні вимоги задоволено частково, а саме суд: визнав протиправним та скасував податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Донецькій області № 0026985704 від 04.06.2020, яким відносно Державного підприємства “Шахтоуправління “Південнодонбаське № 1” застосовано штраф у розмірі 70 558, 27 грн; стягнув за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Донецькій області на користь Державного підприємства “Шахтоуправління “Південнодонбаське № 1” суму судового збору у розмірі 1 058, 37 грн. В решті заявлених вимог відмовив.
Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, з підстав порушення судом норм матеріального та процесуального права, подав апеляційну скаргу в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції в частині відмови в задоволені позовних вимог про зобов`язання провести коригування даних в єдиному кабінеті платника податків ДП “Шахтоуправління “Південнодонбаське № 1”, щодо зменшення нарахованої пені з податку на додану вартість у розмірі 237 184, 07 грн по вказаним у додатку платежам до податкового повідомлення-рішення № 0026985704 від 04.06.2020,  та прийняти нове яким задовольнити позовні вимоги. 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що контролюючий орган провів перевірку та застосував штрафну санкцію поза межами строків, передбачених статтею 102 Податкового кодексу України. Строк проведення перевірки своєчасності сплати зобов`язань згідно декларації щодо податкового зобов`язання з плати за користування надрами на час проведення перевірки сплинув. Норми податкового законодавства визначають, що контролюючий орган має право самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань. Отже, оскільки несвоєчасно сплачені платником грошові зобов`язання, на які нараховано спірну пеню, визначені в декларації, а камеральна перевірка такої декларації проведена поза межами строку, передбаченого п. 102.1 ст. 102 ПК України, платник податків вважається вільним від нарахування пені.
Відповідач, не погодившись з таким рішенням, звернувся до суду з апеляційною скаргою, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати, та прийняти нове, яким відмовити в задоволені позову повністю. 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що норми податкового законодавства визначають, що контролюючий орган має право самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань. Позивачем податкове зобов`язання за податковою декларацією з ПДВ за серпень 2015 року від 20.09.2015, граничним терміном сплати 30.09.2015, погашена позивачем у 2020 році, отже, перевірка щодо позивача проведена з дотримання 1095 днів  з дня погашення податкових зобов`язань, оскільки зазначене порушення є триваючим.
Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги позивача заперечував, доводи апеляційної скарги відповідача підтримав.
Представник позивача у судове засідання не з`явися, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, що дає суду право провести апеляційний перегляд справи у його відсутність.
Суд, заслухавши суддю-доповідача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.
Відповідачем проведено камеральну перевірку ДП “Шахтоуправління “Південнодонбаське № 1” з питань своєчасності сплати узгоджених сум податкового зобов`язання з податку на додану вартість згідно податкової декларації з податку на додану вартість за серпень 2015 року № 9194582601 від 21.09.2015 (а.с.14-16).
Перевіркою повноти та своєчасності сплати узгоджених сум податкових зобов`язань з податку на додану вартість за період з 31.03.2020 по 25.05.2020 встановлено, що ДП “Шахтоуправління “Південнодонбаське № 1” в порушення пп.16.1.4 п. 16.1 ст.16, п. 57.1 ст. 57, п. 203.2 ст. 203 ПК України несвоєчасно сплачена сума узгоджених сум податкових зобов`язань з податку на додану вартість у загальній сумі 353 700, 33 грн.
Перевіркою встановлено, що податкове зобов`язання з податку на додану вартість за серпень 2015 у сумі 11 557 081,00 грн., згідно податкової декларації з податку на додану вартість серпень 2015 року від 20.09.2015 № 9194582601 з граничним терміном сплати 30.09.2015 було погашено ДП “Шахтоуправління “Південнодонбаське № 1” за рахунок: надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 1400,00 (платiжне доручення № 3101 вiд 31.03.2020) із затримкою на 1644 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 700,00 (платiжне доручення № 3105 вiд 01.04.2020) із затримкою на 1645 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 400,00 (платiжне доручення № 3108 вiд 03.04.2020) із затримкою на 1647 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 400,00 (платiжне доручення № 3118 вiд 13.04.2020) із затримкою на 1657 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 400,00 (платiжне доручення № 3125 вiд 15.04.2020) із затримкою на 1659 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 450,00 (платiжне доручення № 3154 вiд 22.04.2020) із затримкою на 1666 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 250,00 (платiжне доручення № 3159 вiд 24.04.2020) із затримкою на 1668 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 200,00 (платiжне доручення № 3161 вiд 27.04.2020) із затримкою на 1671 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 300,00 (платiжне доручення № 3162 вiд 28.04.2020) із затримкою на 1672 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 800,00 (платiжне доручення № 3168 вiд 30.04.2020) із затримкою на 1674 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 3000,00 (платiжне доручення № 3191 вiд 08.05.2020) із затримкою на 1682 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 60000,00 (платiжне доручення № 2382 вiд 12.05.2020) із затримкою на 1687 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 1753,35 (платiжне доручення № 3197 вiд 13.05.2020) із затримкою на 1687 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 600,00 (платiжне доручення № 3201 вiд 14.05.2020) із затримкою на 1688 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 2300,00 (платiжне доручення № 3211 вiд 18.05.2020) із затримкою на 1692 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 1500,00 (платiжне доручення № 3216 вiд 19.05.2020) із затримкою на 1693 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 275000,00 (платiжне доручення № 2438 вiд 21.05.2020) із затримкою на 1695 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 1800,00 (платiжне доручення № 3223 вiд 21.05.2020) із затримкою на 1695 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 908,98 (платiжне доручення № 3226 вiд 22.05.2020) із затримкою на 1696 календарних днів; надходження до бюджету коштів у рахунок погашення податкового боргу/недоїмки на суму 1538,00 (платiжне доручення № 3233 вiд 25.05.2020) із затримкою на 1699 календарних днів (а.с.27-46).
27.05.2020 за результатами перевірки складений акт № 180/05-99-57-04/34032208 з питань своєчасності сплати узгодженого податкового зобов`язання з податку на додану вартість згідно податкової декларації з податку на додану вартість за серпень 2015 року, за висновками якого податковим органом встановлено порушення строку сплати суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість, визначеного п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16, п.57.1 ст.57, п.203.2 ст.203 Податкового кодексу України (а.с.9-10).
За наслідками проведеної перевірки та у зв`язку з виявленими порушеннями відповідачем було прийнято податкове повідомлення-рішення від 04.06.2020 № 0026985704 про сплату штрафу у сумі 70  558,27 грн. за порушення строку сплати суми грошового зобов`язання в розмірі 352 791,35 грн. з податку на додану вартість (а.с.11).
Не погодившись, Державне підприємство “Шахтоуправління “Південнодонбаське № 1” звернулось зі скаргою від 16.06.2020 № 1195 до Державної податкової служби України, про скасування спірного податкового повідомлення-рішення, яка рішенням відповідача від 07.09.2020  № 27159/6/99-00-06-02-05-06 була залишена без задоволення (а.с.12-13, 25-26).
Крім того, як встановлено судом, на несвоєчасно сплачені суми податку на додану вартість, відображених в додатку до податкових повідомлень-рішень від 04.06.2020 № 0026985704 була нарахована пеня у розмірі 237 184, 07 грн (а.с.17-24, 76-109).
Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що контролюючий орган в порушення вимог законодавства поза межами встановлених Кодексом строків (1095 днів) провів перевірку позивача та за результатами такої перевірки застосував штраф за прострочення сплати податкового боргу у строк від 1644 до 1699 календарних днів.
Відмовляючи в задоволені частини позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що доводи позивача, що донарахування пені застосовується строк давності в 1 095 днів є неспроможними, оскільки це не ґрунтується на нормах ПК України. Скасування податкового повідомлення-рішення, яке є предметом  розгляду у даній справі, не може мати наслідком скасування пені, оскільки вона нарахована не на зобов`язання за цими рішеннями. Податкові зобов`язання, за несвоєчасну сплату яких нарахована  пеня, є узгодженими та позивачем їх наявність не заперечується.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та фактам, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Відповідно до ст. 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відповідно до пп. 14.1.39 п. 14.1 ст. 14 Податкового Кодексу грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
За змістом підпункту 14.1.175. пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
Штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності  (підпункт  14.1.265  пункту  14.1  статті  14 Податкового кодексу України).
Підпунктом 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 Податкового кодексу України встановлено, що платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Податковим обов`язком є обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи (п. 36.1 ст. 36 вказаного Кодексу).
У відповідності із пунктом 49.18 статті 49 Податкового кодексу України податкові декларації, крім випадків, передбачених цим Кодексом, подаються за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює: календарному місяцю (у тому числі в разі сплати місячних авансових внесків) - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця (підпункт 49.18.1); календарному кварталу або календарному півріччю (у тому числі в разі сплати квартальних або піврічних авансових внесків) - протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) кварталу (півріччя) (підпункт 49.18.2); календарному року, крім випадків, передбачених підпунктами 49.18.4 та 49.18.5 цього пункту - протягом 60 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року (підпункт 49.18.3); календарному року для платників податку на доходи фізичних осіб - до 1 травня року, що настає за звітним (підпункт 49.18.4); календарному року для платників податку на доходи фізичних осіб підприємців протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) року (підпункт 49.18.5).
Згідно пункту 202.1. ст. 202 Податкового кодексу звітним (податковим) періодом (по податку на додану вартість) є один календарний місяць.
Відповідно до п.п. 203.1 та 203.2ст. 203 вказаного Кодексу податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.
Сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.
Приписами п. 203.22 ст. 202 ПК України передбачено, що сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті.
Статтею 87 Податкового Кодексу України визначені джерела сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків.
Згідно з п. 111.2 ст. 111, п. 113.3 ст. 113, п. 116.1 ст. 116 вказаного Кодексу за порушення законів з питань оподаткування або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, встановлюється фінансова відповідальність, яка застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.
У разі застосування контролюючими органами до платника податків штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, такому платнику податків надсилаються (вручаються) податкові повідомлення - рішення.
Відповідно до пункту  126.1  статті  126 Податкового  кодексу України,  у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.
Згідно із підпунктом 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Відповідно до п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
У підпункті 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 зазначеного Кодексу визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
З 01.01.2017 підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України доповнено абзацом другим згідно із Законом №1797-VIII від 21.12.2016 наступного змісту: «предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах».
Таким чином, Законом України №1797-VIII від 21.12.2016 до переліку питань, які можуть бути предметом камеральної перевірки, віднесено і своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про те, що у контролюючого органу під час проведення камеральної перевірки були наявні повноваження досліджувати своєчасність сплати платником податків податкових зобов`язань.
Згідно з пунктом 86.2 статті 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
У відповідності до вимог статті 58 та статті 86 Податкового кодексу України на підставі акта перевірки податковим органом приймається податкове повідомлення-рішення.
Відповідно до п. 76.1. ст. 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Пунктом 76.3 ст. 76 даного Кодексу визначено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
За приписами п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.
У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.
Пунктом 102.2 ст. 102 Кодексу визначено, що грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті, якщо: податкову декларацію за період, протягом якого виникло податкове зобов`язання, не було подано; посадову особу платника податків (фізичну особу - платника податків) засуджено за ухилення від сплати зазначеного грошового зобов`язання або у кримінальному провадженні винесено рішення про його закриття з нереабілітуючих підстав, яке набрало законної сили.
Існування щодо позивача обставин, про які йдеться в п. 102.2 ст. 102 Податкового кодексу України, судом не встановлено.
Тобто, положенням наведеної норми податкового законодавства чітко визначено, що контролюючий орган має право самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань.
Враховуючи, що граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань, визначеним статтею 102 ПК України, відповідно штрафні санкції можуть бути застосовані в межах 1095 днів, з дня, що настає за останнім днем граничного строку сплати грошових зобов`язань.
Суд зазначає, що граничний строк сплати податкового зобов`язання за податковою декларацією з податку на додану вартість за серпень 2015 року, граничним терміном сплати 30.09.2015, сплинув 01.10.2015, що підтверджується актом перевірки. З огляду на вказані положення законодавства, відповідач мав право провести камеральну перевірку платника податків не пізніше закінчення 1095 днів з вказаної дати.
27.05.2020 відповідачем проведено камеральну перевірку позивача з питань своєчасності сплати узгодженого податкового (грошового) зобов`язання з податку на додану вартість згідно декларації за серпень 2015 року. 
Отже, контролюючий орган в порушення вимог законодавства провів перевірку позивача поза межами встановлених Кодексом строків (1095 днів) та за результатами такої перевірки застосував штраф, чим вийшов за межі наданих повноважень.
Суд зазначає, що проводячи камеральну перевірку позивача, відповідач не мав права проводити таку перевірку, за період, який не підпадав під дію вказаних вище норм Кодексу, чим вийшов за межі наданих повноважень.
Вказані порушення призвели до неправомірного накладення на позивача штрафу щодо вказаного періоду, а тому податкове повідомлення-рішення № 0026985704 від 04.06.2020, прийняте за результатами такої перевірки, підлягає скасуванню.
Стосовно позовних вимог в частині зобов`язання провести коригування даних в єдиному кабінеті платника податків щодо зменшення нарахованої пені з податку на додану вартість у розмірі 237 184, 07 грн, суд зазначає наступне.
За пунктом 129.3.1 статті 129 ПК України передбачено, що нарахування пені закінчується у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, та/або в інших випадках погашення податкового боргу та/або грошових зобов`язань.
На суми грошового зобов`язання, визначеного підпунктами 129.1.1 та 129.1.2 пункту 129.1 цієї статті (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені), та в інших випадках визначення пені відповідно до вимог цього  Кодексу, коли її розмір не встановлений, нараховується пеня за кожний календарний день прострочення сплати грошового зобов`язання, включаючи день погашення, з розрахунку 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день. На суми грошового зобов`язання, визначеного підпунктом 129.1.3 пункту 129.1 цієї статті (включаючи суму штрафних санкцій за їх наявності та без урахування суми пені), нараховується пеня за кожний календарний день прострочення у його сплаті, включаючи день погашення, із розрахунку 100 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на кожний такий день (п.129.4  ст.  129 ПК України).
Пункт  131.2. ст.131 ПК України  визначає, що при погашенні суми податкового боргу (його частини) кошти, що сплачує такий платник податків, у першу чергу зараховуються в рахунок податкового зобов`язання. У разі повного погашення суми податкового боргу кошти, що сплачує такий платник податків, в наступну чергу зараховуються у рахунок погашення штрафів, в останню чергу зараховуються в рахунок пені.
Якщо платник податків не виконує встановленої цим пунктом черговості платежів або не визначає її у платіжному документі (чи визначає з порушенням зазначеного порядку), контролюючий орган самостійно здійснює такий розподіл такої суми у порядку, визначеному цим пунктом.
Алгоритм визначення сум    грошових зобов`язань міститься в  статті  54 ПК України  та передбачає самостійне обчислення платником податку суми податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, шляхом    зазначення у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу    або визначення грошового зобов`язання контролюючим органом. При цьому, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган (пп.  54.3.3  статті  54 ПК України).
Приписи ПК України надають право податковому органу нараховувати пеню та у встановлених випадках перерозподіляти грошові кошти сплачені позивачем в порядку черговості виникнення податкового боргу. Проте, обов`язку виносити окреме податкове повідомлення-рішення на суму нарахованої пені за  ст. 129 ПК України  не встановлено.
Відповідно до  наказу Міністерства фінансів України “Про затвердження Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування” від 07.04.2016 року № 422,  зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 20.05.2016 року за № 751/28881 (далі – Порядок № 422), передбачено, що інтегрована картка платника (далі – ІКП) – форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами; (п.1 Розділ І. Загальні положення).
ІКП відкриваються автоматично кожному платнику у разі: нарахування сум грошових зобов`язань і пені з податків, зборів та сум єдиного внеску, самостійно визначених платником (за фактом надходження податкових декларацій, розрахунків, уточнюючих розрахунків) (п. 2 ч. 1 “Порядок ведення інтегрованої картки платника”, розділ ІI. “Інтегрована картка платника”).
Пункт 1 Розділу VIІ Порядку № 422, визначають, що нарахування пені розпочинається: після закінчення строків погашення узгодженого грошового зобов`язання на суму податкового боргу нараховується пеня: 1) при самостійному нарахуванні суми грошового зобов`язання платником податків - після спливу 90 днів, наступних за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного  Податковим кодексом України; 2) при нарахуванні суми грошового зобов`язання контролюючими органами - від першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошового зобов`язання, визначеного у податковому повідомленні-рішенні згідно з  Податковим кодексом України; у день настання строку погашення податкового зобов`язання, нарахованого контролюючим органом або платником податків у разі виявлення його заниження на суму такого заниження та за весь період заниження (у тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження); у день настання строку погашення податкового зобов`язання, визначеного податковим агентом при виплаті (нарахуванні) доходів на користь платників податків - фізичних осіб та/або органом ДФС під час перевірки такого податкового агента.
Нарахування пені (крім пені, передбаченої  підпунктами 129.1.2  та 129.1.3 пункту 129.1 статті 129 глави 12 розділу ІІ ПК України) здійснюється у день фактичного погашення податкового боргу (частини податкового боргу).
Нарахування пені закінчується: у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу Казначейства та/або в інших випадках погашення податкового боргу та/або грошових зобов`язань; у день проведення взаєморозрахунків непогашених зустрічних грошових зобов`язань відповідного бюджету перед таким платником податків; у день запровадження мораторію на задоволення вимог кредиторів (при винесенні відповідної ухвали суду у справі про банкрутство або прийнятті відповідного рішення Національним банком України); при прийнятті рішення про скасування або списання суми податкового боргу (його частини).
Відповідно до п. 42-1.2 ст.  42-1 ПК України, електронний кабінет забезпечує можливість реалізації платниками податків прав та обов`язків, визначених цим Кодексом та нормативно-правовими актами, що прийняті на підставі та на виконання цього  Кодексу, законами з питань митної справи, в тому числі, шляхом перегляду в режимі реального часу інформації про платника податків, що збирається, використовується та формується контролюючими органами у зв`язку з обліком платників податків та адмініструванням податків, зборів, митних платежів, здійсненням податкового контролю, в тому числі дані оперативного обліку податків та зборів (у тому числі дані інтегрованих карток платників податків), дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість, дані системи електронного адміністрування реалізації пального, а також одержання такої інформації у вигляді документа, який формується автоматизовано шляхом вивантаження відповідної інформації з електронного кабінету із накладенням електронного підпису посадової особи контролюючого органу та печатки контролюючого органу.
З наведеного вбачається, що пеня на суму узгодженого податкового зобов`язання нараховується в силу вимог закону, процес нарахування здійснюється в автоматичному режимі, про стан, розмір нарахування пені платник може дізнатись, зокрема, скориставшись електронним кабінетом.  
Отже, нарахування пені здійснюється в автоматичному режимі та пов`язано з фактом несплати у встановлений строк суми самостійно узгодженого зобов`язання. При цьому, пеня нараховується з першого календарного дня прострочення сплати грошового зобов`язання і закінчується у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу.
Разом з тим, як зазначалось, положенням норм податкового законодавства, чітко визначено, що контролюючий орган має право самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань.
Враховуючи, що граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та нарахування пені до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань, визначеним статтею 102 ПК України, відповідно штрафні санкції та нарахування пені можуть бути застосовані в межах 1095 днів, з дня, що настає за останнім днем граничного строку сплати грошових зобов`язань.
Як вбачається з матеріалів справи, а саме з інтегрованої картки платника з податку на додану вартість, нарахування пені відбувалось на підставі п.п. 129.1 п. 129.1 ст. 129 ПК України за борг минулих років на податкову декларацію від 20.09.2015 № 9194582601 по дати сплати грошових зобов`язань позивачем в 2020 році.
При цьому, податкова декларація від 20.09.2015 № 9194582601 на підставі якої відбулось нарахування пені, була предметом камеральної перевірки у зазначеній справі.
Отже, нарахування пені, на визначені платником та не сплачені в строк, передбачений ПК України, грошові зобов`язання, повино відбутись не пізніше 1095 днів. 
Відповідно до встановлених у цій справі обставин, відповідачем порушено строк проведення перевірки та, як результат, строк в який мав визначити суму податкових зобов`язань та/або штрафних санкцій, пені по декларації з податку на додану вартість за серпень 2015 року.
Отже, контролюючий орган в порушення вимог законодавства провів перевірку позивача поза межами встановлених Кодексом строків (1095 днів) та за результатами такої перевірки застосував штраф, чим вийшов за межі наданих повноважень.
Таким чином, оскільки несвоєчасно сплачені платником грошові зобов`язання, на які нараховано спірну пеню, визначені в декларації за серпень 2015 року (граничний строк сплати – 30.09.2015), камеральна перевірка такої декларації проведена поза межами строку,  передбаченого п. 102.1 ст. 102 ПК України, платник податків вважається вільним від нарахування пені в сумі 237 184, 07 грн.
Аналогічна позиція висловлена в постанові Верховного Суду від 06.02.2018 у справі №  807/2097/16. В наведеній справі обставини справи є відмінними від нинішньої, проте саме такий спосіб захисту та відновлення порушеного права, було обрано Верховним Судом.
Таким чином, вимоги позивача щодо зобов`язання відповідача провести коригування даних в єдиному кабінеті платника податків   ДП “Шахтоуправління “Південнодонбаське № 1” щодо зменшення нарахованої пені з податку на додану вартість у розмірі 237 184, 07 грн. по вказаних у додатку до податкового повідомлення-рішення від № 0026985704 від 04.06.2020 підлягають задоволенню.
Стосовно посилання відповідача на те, що дата, з якої обчислюється 1095-денний строк, впродовж якого може бути накладений штраф, є датою сплати узгодженого податкового зобов`язання, а не дата, на яку припадає закінчення встановленого законом строку сплати узгодженого грошового зобов`язання є помилковим, оскільки норма пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу України пов`язує відлік строку давності саме із останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань.
Правову позицію, що штрафні санкції за несвоєчасну сплату узгоджених грошових зобов`язань можуть бути нараховані в межах строку давності у 1095 днів, відлік якого починається із останнім днем граничного строку сплати грошових зобов`язань неодноразово висловлено Верховним Судом у постановах  від 13 листопада 2020 року у справі № 826/11626/15, від 05 липня 2019 року у справі № 820/11541/13-а, від 29 січня 2019 року у справі № 820/3543/17, від 05 червня 2018 року у справі № 824/760/17-а, від 10 травня 2018 року у справі № 820/3544/17, від 10.12.2019 року № 821/865/16.
Посилання відповідача на постанову Верховного суду від 03.04.2020р. у справі №640/1091/19 суд не приймає, оскільки обставини справи не є тотожними, та в зазначеній справі було встановлено, що камеральна перевірка була проведена в межах строків, встановлених статтею 102 Податкового кодексу України. У спірних правовідносинах перевірка була проведена з порушенням встановлених строків.
Стосовно посилання відповідача на те, що нарахування штрафу можливе лише після сплати боргу, тому санкції не могли бути застосовані раніше, суд зазначає, що з аналізу п. 102.4 статті 102 ПК України вбачається, що у разі судового стягнення податкового боргу, строк такого стягнення не обмежується 1095 днями, а відповідний борг не вважається безнадійним. Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем не вживалися заходи у судовому порядку зі стягнення боргу, на який нараховані оскаржувані санкції. Відтак, відповідачем не здійснено усіх залежних від нього дій для стягнення боргу та вчасного застосування санкцій за прострочення його сплати. Це означає, що посилання ГУ ДПС у Донецькій області на неможливість застосування санкцій до моменту самостійної сплати боргу позивачем є безпідставними.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового судового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального та процесуального права.
Відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати підлягають розподілу.
З огляду на те, що вимоги позивача задоволені, тому витрати позивача по сплаті судового збору у встановленому законодавством розмірі підлягають стягненню в повному обсязі за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

                                                          ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державного підприємства "Шахтоуправління "Південнодонбаське №1" та Головного управління ДПС у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 березня 2021 р.  у справі  № 200/10669/20-а – задовольнити.
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 березня 2021 р.  у справі  № 200/10669/20-а – залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 березня 2021 р.  у справі  № 200/10669/20-а – скасувати в частині відмови у задоволенні позовних вимог про зобов`язання провести коригування даних в єдиному кабінеті платника податків щодо зменшення нарахованої пені з податку на додану вартість, прийняти в цій частині нове судове рішення.
Зобов`язати Головне управління ДПС у Донецькій області провести коригування даних в єдиному кабінеті платника податків Державного підприємства “Шахтоуправління “Південнодонбаське № 1” щодо зменшення нарахованої пені з податку на додану вартість у розмірі 237 184, 07 грн. по вказаним у додатку платежам до податкового повідомлення-рішення № 0026985704 від 04.06.2020.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Донецькій області (код ЄДРПОУ 43142826) на користь Державного підприємства “Шахтоуправління “Південнодонбаське №1” (код ЄДРПОУ 34032208) понесені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 6925 (шість тисяч дев`ятсот двадцять п`ять) гривень 50 копійок.
В іншій частині рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 березня 2021 р.  у справі  № 200/10669/20-а – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верхового суду протягом тридцяти днів з дати складення повного судового рішення.
Повне судове рішення складено та підписано колегією суддів 16 червня 2021 року.

Суддя-доповідач                                                                    Е.Г.Казначеєв

Судді                                                                                     І.В. Геращенко

                                                                                                Г.М. Міронова