ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ

25 травня 2021 року 
справа № 200/7957/20-а
адміністративне провадження № К/9901/7076/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
головуючого - Ханової Р. Ф. (суддя-доповідач),
суддів: Гончарової І.   А., Олендера І. Я.,
за участю секретаря судового засідання Статілко Ю. С. 
за участю представників
позивача - Бузівської Н. М.,  
відповідача - не з`явився,

розглянув у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції касаційну скаргу Азовської митниці Держмитслужби
на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2020 року у складі судді Бабаш Г. П.
та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 26 січня 2021 року у складі колегії суддів Гаврищук Т. Г., Блохіна А. А., Сіваченка І. В.
у справі № 200/7957/20-а
за    позовом Приватного акціонерного товариства «Металургійний комбінат «Азовсталь»
до Азовської митниці Держмитслужби
про визнання протиправним і скасування рішення та картки відмови,

УСТАНОВИВ:

Рух справи

Приватне акціонерне товариство «Металургійний комбінат «Азовсталь» (далі - Товариство, позивач у справі) звернулося до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Азовської митниці Держмитслужби (далі - митний орган, відповідач у справі), в якій просить визнати протиправними і скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA700050/2020/000005/2 від 24 лютого 2020 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 700050/2020/00009 від 24 лютого 2020 року, з мотивів безпідставності їх прийняття.

Донецький окружний адміністративний суд рішенням від 23 жовтня 2020 року, залишеним без змін  постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 26 січня 2021 року, позов задовольнив в повному обсязі.

Суди попередніх інстанцій установили, що жоден з пред`явлених позивачем документів не містить розбіжностей, які б могли вплинути на митну вартість товару або ознак підробки документів, що б могли надати митному органу підстави для висновку про невірне визначення позивачем митної вартості. В оскаржуваному рішенні не визначено встановлення під час митного оформлення розбіжностей в наданих позивачем документах на підтвердження митної вартості та не конкретизовано яким саме чином зв`язок між позивачем та продавцем товару вплинув на визначення митної вартості. З огляду на це суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що подані позивачем документи для визначення митної вартості містили об`єктивно, документально підтверджені дані, що піддавалися обчисленню, на підставі яких відповідач повинен був визначити митну вартість товару (фероніобію), що заявлена декларантом, по першому методу.

1 березня 2021 року до Верховного Суду як суду касаційної інстанції надійшла касаційна скарга митного органу, провадження за якою відкрито ухвалою Верховного Суду від 5 квітня 2021 року на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України та витребувано справу з суду першої інстанції.

13 квітня 2021 року справа № 200/7957/20-а надійшла до Верховного Суду. 

Доводи касаційної скарги

Підставою для відкриття касаційного провадження у справі № 200/7957/20-а є пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України, а саме суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду у справах №806/36/15, №804/5959/16, №822/2806/15, №805/2942/16-а.

Скаржник зазначає, що товар «фероніобій марки FeNb 65 (112)» належить до категорії товарів, вартість про які публікуються світовими інформаційними агентствами та реалізується в порядку біржової торгівлі. Митниці, з огляду на встановлений під час вивчення документів довгий ланцюг поставок спірного товару (на кожному етапі якого товар виступав об`єктом купівлі-продажу за окремими зовнішньоекономічними договорами за участю третіх осіб), враховуючи факт пов`язаності між собою покупця і продавця, вдалося сумнівним необґрунтовано низька митна вартість спірного товару, порівняно зі світовими цінами, що склалися на ринку фероніобію, які формуються на умовах прямих продажів.

Відповідач вказує на не застосування судами попередніх інстанцій висновку, викладеного Верховним Судом у постанові від 28 лютого 2020 року у справі № 825/3763/15-а, зокрема, що «саме на декларанта покладено обов`язок довести митному органу, що хоча продавець і покупець пов`язані між собою особи, однак такі відносини не вплинули на ціну імпортованих товарів. Тобто позивач, заявляючи митну вартість товару, що був придбаний у пов`язаної особи, за основним методом - за ціною договору, мав би при декларуванні такого товару надати митному органу докази того, що така вартість є близькою до вартості операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами з непов`язаними покупцями ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статей 62, 63 МК України».

Також у постанові від 20 вересня 2019 року у справі № 826/23039/15 (касаційне провадження №К/9901/10866/18) Верховний Суд зазначив: «наявність взаємозв`язку сторін зовнішньоекономічного контракту може безпосередньо впливати на ціну товару, а тому у даній справі встановлення таких обставин має значення для правильного вирішення спору. При цьому необхідно враховувати, що докази відсутності впливу взаємозв`язку сторін зовнішньоекономічного контракту на ціну товару має надати саме позивач на стадії подання митної декларації та обрання основного методу визначення ціни товару».

Відповідач стверджує, що суди попередніх інстанцій, надаючи правову оцінку обставинам справи, помилково обґрунтовують свої висновки лише загальними положеннями частин другої-третьої статті 53 Митного кодексу України (далі - МК України), а також положеннями частин першої-третьої статті 58 цього кодексу. Наслідком наведеного порушення є фактичне звільнення позивача від обов`язку доведення саме належними і допустимими доказами факту відсутності впливу пов`язаності покупця і продавця на митну вартість оцінюваних товарів, що є необхідною умовою для застосування першого методу визначення митної вартості у відповідності до вимог частини вісімнадцятої статті 58 МК України.

Митний орган зазначає, що контракт № СВ/МІ-1 від 1 серпня 2015 року між CBMM EUROPE BV та METINVEST INTERNATIONAL SA; контракт № 20160331 від 31 березня 2016 року між CBMM EUROPE BV та METINVEST INTERNATIONAL SA, специфікація від 7 січня 2020 року № 17 до договору від 31 березня 2016 року №20160331 між фірмою «CBMM Europe BV» (Нідерланди) та фірмою «METINVEST INTERNATIONAL SA» (Швейцарія) та інвойс CBMM EUROPE BV від 27 січня 2020 року № 90024277 не є належними доказами у спірних правовідносинах відсутності впливу пов`язаності покупця і продавця на митну вартість спірного товару, адже цей товар було імпортовано в Україну на підставі непрямого посередницького контракту, за яким цей товар у наступному був поставлений пов`язаному позивачу. Безпосередньо METINVEST INTERNATIONAL SA не був одержувачем товару в Україні. Товар в Україні отримував безпосередньо позивач. У той же час, до відомостей, передбачених пунктом 3 частини вісімнадцятої статті 58 МК України, не належать випадки придбання посередником ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну пов`язаній особі.

При цьому, на думку скаржника, суди попередніх інстанцій безпідставно відхилили доводи митниці, що належними, достатніми і допустимими доказами, які підтверджують відсутність впливу продавця (METINVEST INTERNATIONAL SA) та покупця (ПрАТ «МК «Азовсталь») за контрактом 089LS-02/554 від 1 серпня 2015 року та специфікаціями до нього є саме ті докази, які підтверджують, що ціна установлена METINVEST INTERNATIONAL SA у спосіб, сумісний зі звичайною практикою ціноутворення галузі, що розглядається, або зі способом, у який продавець встановлює ціни для продажів покупцям, які не пов`язані з продавцем.

Митниця в касаційній скарзі викладає доводи щодо не погодження відповідача із твердженням суду апеляційної інстанції про те, що «в оскаржуваному рішенні не визначено встановлення під час митного оформлення розбіжностей в наданих позивачем документах на підтвердження митної вартості та не конкретизовано яким саме чином зв`язок між позивачем та продавцем товару вплинув на визначення митної вартості». Скаржник наголошує, що на підтвердження митної вартості позивач не надав жодного платіжного документу, подання якого є обов`язковим в силу приписів пункту 4 частини другої статті 53 МК України.

Посилаючись на висновки Верховного Суду у справах №806/36/15, №804/5959/16, №822/2806/15, №805/2942/16-а, відповідач доводить підстави для сумніву в правильності зазначення митної вартості товару, які письмово обґрунтовані тим, що наявна розбіжність між вартістю товару за наданими декларантом документами і вартістю згідно наявних у митниці джерел інформації та недоведеністю декларантом факту того, що зв`язок з METINVEST INTERNATIONAL SA вплинув на митну вартість. Відповідач вважає, що визначена митним органом інформація, яка міститься в базі даних цінової інформації митного органу, ґрунтується на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.

Відповідач просить скасувати рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2020 року та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 26 січня 2021 року у справі №200/7957/20-а, прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позову.

30 квітня 2021 року від позивача на адресу суду надійшов відзив на касаційну скаргу митного органу.

Згідно з частиною третьою статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Верховний Суд, переглянувши рішення судів попередніх інстанцій в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права, не вбачає підстав для задоволення касаційної скарги.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З урахуванням змін до КАС України, які набрали чинності 8 лютого 2020 року, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.

Обставини справи

Суди першої та апеляційної інстанцій установили, що між позивачем (як покупцем) та Metinvest international SA, як продавцем, 1 серпня 2015 року укладений контракт № 089LS-02/554 на постачання фероніобію, за умовами якого кількість, ціна та технічні характеристики товару, а також його упаковка, маркування, зазначаються в специфікаціях.

Додатковими угодами № 4 від 27 грудня 2016 року, № 6 від 2 січня 2018 року, та № 8 від 18 грудня 2018 року продовжений строк дії контракту № 089LS-02/554 від 1 серпня 2015 року до 31 грудня 2017 року, до 31 грудня 2018 року і до 31 грудня 2019 року відповідно.

7 січня 2020 року до контракту № 089LS-02/554 від 1 серпня 2015 року між сторонами укладена специфікація № 9 на постачання товару FeNd(111), FeNb(112) у кількості 500 МТ +/- 10% за ціною 32,89 Євро за 1 кг чистого ніобію у сплаві на умовах CPT-Маріуполь, згідно Incoterms 2010.

Згідно із договором доручення № 089лт/002/2012 від 22 березня 2012 року, з урахуванням додаткових угод, про надання послуг з митного декларування товарів, укладеним між позивачем, як замовником, та ТОВ «Скиф-Шиппинг» (у подальшому змінено назву на ТОВ «Метінвест-Шиппінг»), як декларантом, замовник доручив, а декларант прийняв на себе зобов`язання з митного декларування товарів замовника, що переміщуються через митний кордон України.

Декларант ТОВ «Метінвест-Шиппінг» в інтересах ПрАТ «Металургійний комбінат «Азовсталь» подав митну декларацію від 24 лютого 2020 року № UА 700050/2020/001242, з метою здійснення митного контролю та митного оформлення товару: фероніобію марки FeNb 65 (112) 13080 кг, ціна товару 430201,20 євро. Експортер Nobek B.V. (Нідерланди).

Разом з декларацією надані: сертифікати аналізу (якості) б/н від 28 січня 2020 року та від 27 січня 2020 року; пакувальний лист б/н від 27 січня 2020 року; рахунок-фактура (інвойс) № 123877 від 28 січня 2020 року; автотранспортна накладна № 2000560 від 28 січня 2020 року; супровідний документ Т1 № 20NL00085511CFC1C3 від 28 січня 2020 року; декларація про походження товару № 123877 від 28 січня 2020 року; розрахунок ціни (калькуляція) б/н від 28 січня 2020 року, некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість - рахунок № 90024277 від 27 січня 2019 року; договір № 089LS-02/554 від 1 серпня 2015 року з додатковими угодами № 3 від 4 липня 2016 року, № 4 від 27 грудня 2016 року і № 9 від 30 грудня 2018 року; специфікація № 9 від 7 січня 2019 року; контракти із третіми особами, пов`язані з контрактом про поставку товарів, митна вартість яких визначається, № 20160331 від 31 березня 2016 року, № СВ/МІ-1 від 1 серпня 2015 року; специфікація № 16 до контракту від 7 січня 2019 року; договір про надання послуг митного брокера №089лт/002/2012 від 22 березня 2012 року; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів 5115012.

За результатом обробки зазначеної митної декларації посадовими особами відповідача складено повідомлення декларанту від 24 лютого 2020 року (12:16), в якому зазначено, що орган доходів і зборів вважає, що існуючий взаємозв`язок між продавцем та покупцем вплинув на задекларовану декларантом митну вартість, у зв`язку із чим, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати додаткові документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) копію декларації країни відправлення. Також зазначено, що середнє значення 1 кг ніобію 33,8188 EUR згідно відомостей міжнародної консалтингової компанії «ASIAN METAL», вище вартості товару, заявленого за даною митною декларацією. Отже для підтвердження заявленої митної вартості товару можуть бути подані інші додаткові документи: якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; якщо здійснювалося страхування - страхові документи; а також документи, що містять відомості про вартість страхування, виписку з бухгалтерської документації, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини.

На вказаному повідомленні міститься відмітка представника декларанта про те, що декларант може надати Протокол ТК №89-ФС від 19 грудня 2019 року, надати інші документи не має можливості у термін встановлений МК України.

Згідно з повідомленням декларанту 24 лютого 2020 року (14:01), митний орган зазначив, що на вимогу митниці, декларант не надав додаткові документи, а саме: копію декларації країни відправлення, виписку з бухгалтерської документації, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, виготовлені спеціальними експертними організаціями. За результатами опрацювання Протоколу тендерного комітету №89-ФС від 19 грудня 2019 року встановлено, що даний документ не містить відомостей щодо вартості товару «фероніобій», за якою «MENINVESTINTERNATIONAL SA» здійснює його продаж ПрАТ «МК «Азовсталь» і яка заявлена в декларації. Задекларований товар розглянуто в розрізі товарів, які є об`єктом біржової торгівлі. Зазначено, що в якості джерела використано інформацію міжнародної консалтингової організації «ASIAN METAL» із врахуванням вартості фероніобію з 23 грудня 2019 року по  6 січня 2020 року, за якими розрахунок митної вартості за поточною партією товару має скласти 475900,10 євро.

24 лютого 2020 року Азовською митницею Держмитслужби прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA 700050/2020/000005/2 з огляду на неповні відомості про митну вартість товару. Митницею зазначено, що на вимогу митного органу, декларантом не надано додаткові документи, а саме: копію декларації країни відправлення, виписку з бухгалтерської документації, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Стосовно наданого декларантом Протоколу тендерного комітету від 19 лютого 2019 року в рішенні зазначено, що він не містить відомостей щодо вартості товару фероніобій, яка заявлена в митній декларації № UА 700050/2020/001242.

В рішенні вказано, що в якості джерела використано інформацію міжнародної консалтингової організації «ASIAN METAL», яка здійснює постійний аналіз ринку та цін на метали. З врахуванням вартості фероніобію з 23 грудня 2019 року по 6 січня 2020 року, середнє значення 1 кг ніобію - 33,8188 EUR.

Також в рішенні зазначено, що у митного органу відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними та подібними товарами, тому неможливо застосувати методи за ціною договору щодо ідентичних та подібних товарів. Методи визначення митної вартості на основі віднімання та додавання вартості не можуть бути використані, оскільки відсутня інформація для використання цих методів. Обраний метод визначення митної вартості товару - резервний.

Крім того в рішенні зазначені джерела інформації: 
1. «ASIAN METAL» - розрахунок наведений вище;
2. МД від 19 лютого 2020 року № UA110150/2020/002625, ціна прийнята митним органом 39,30USD за 1 кг ніобію, що за курсом НБУ на день подання МД № UА 700050/2020/001242 становить 36,3838 EUR за 1 кг ніобію.

Згідно із зазначеними джерелами інформації розрахунок митної вартості за поточною партією товару має складати 13080 кг х 36,3838 EUR/кг Nb = 475900,104 EUR.

Відповідачем виписана картка відмови у митному оформленні товарів № UA700050/2020/00009 у зв`язку з невиконанням вимог статті 53 МК України.

Наведені обставини сторонами не оспорюються.

Правове регулювання

Відповідно до частини першої статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною другою статті 52 МК України передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації.

Частиною першою статті 53 МК України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до частини другої статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частина третя статті 53 МК України визначає, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною п`ятою статті 54 МК України передбачено, що орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (частина друга статті 58 МК України).

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу (частина третя статті 58 МК України).

Частиною дванадцятою статті 58 МК України передбачено, що той факт, що продавець і покупець пов`язані між собою особи, сам по собі не може бути підставою для розгляду вартості операції як неприйнятної. У таких випадках необхідно розглянути обставини продажу та прийняти вартість операції за умови, що взаємовідносини покупця і продавця не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

За наявності достатніх підстав вважати, що відносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, вплинули на ціну оцінюваних товарів, митний орган повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце (частина тринадцята статті 58 МК України).

У разі відсутності обґрунтувань з боку митного органу необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів (частина чотирнадцята статті 58 МК України).

Декларант має право відповіді та доказу відсутності впливу взаємозв`язку продавця і покупця на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари (частина п`ятнадцята статті 58 МК України).

Згідно з частиною вісімнадцятою статті 58 МК України при продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами:
1) вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну;
2) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 62 цього Кодексу;
3) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 63 цього Кодексу.

У разі здійснення вищезазначених порівнянь враховується наявна у митного органу або подана декларантом чи уповноваженою ним особою інформація щодо різниці в комерційних рівнях продажу, кількісних показниках, елементах і витратах, зазначених у частині десятій цієї статті, та витратах, які понесені продавцем при продажу, коли продавець і покупець не пов`язані між собою, і не понесені продавцем при продажу, коли продавець і покупець пов`язані між собою (частина дев`ятнадцята статті 58 МК України).

Позиція Верховного Суду

Основним методом визначення митної вартості товарів є метод - за ціною договору.

Обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Суди попередніх інстанцій установили, що з документів, наданих відповідачем, не вбачається розбіжностей, які б могли вплинути на митну вартість або ознак підробки, що б могли надати митному органу підстави для висновку про невірне визначення позивачем митної вартості.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

За наявності достатніх підстав вважати, що відносини між пов`язаними особами вплинули на ціну оцінюваних товарів, митний орган повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце.

За наслідком дослідження оскаржуваних рішень, суди установили, що ними не визначено встановлення під час митного оформлення розбіжностей в наданих позивачем документах на підтвердження митної вартості та не конкретизовано яким саме чином зв`язок між позивачем та продавцем товару вплинув на визначення митної вартості.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

Досліджуючи надані позивачем документи, суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що контрактом №089LS-02/554 від 1 серпня 2015 року між «METINVEST INTERNATIONAL SA» та ПРАТ «МК «Азовсталь» з додатковими угодами № 3 від 4 липня 2016 року, № 4 від 27 грудня 2016 року, № 8 від 18 грудня 2018 року та Специфікацією № 9 від 7 січня 2020 року; рахунком-фактурою (інвойсом) №123877 від 28 січня 2020 року, чітко зазначена ціна 32,89 Евро/кг, за якою «METINVEST INTERNATIONAL SA» продав ПРАТ «МК «Азовсталь» товар фероніобій.

Суди попередніх інстанцій дослідили надані декларантом митному органу підтверджуючі документи, що «CBMM Euro BV» продає «METINVEST INTERNATIONAL SA» товар фероніобій за ціною 30,30 Евро/кг, а саме:
- контракт №СВ/МІ-1 від  1 серпня 2015 року між «CBMM Euro BV» та «METINVEST INTERNATIONAL SA»;
- контракт №20160331 від 31 березня 2016 року між «CBMM Euro BV» та «METINVEST INTERNATIONAL SA», специфікація №17 до Договору №20160331 від 31 березня 2016 року. Контракт №20160331 від 31 березня 2016 року між «CBMM Euro BV» та «METINVEST INTERNATIONAL SA» це діючий контракт, на підставі якого згідно специфікації № 17 до Договору №20160331 від 31 березня 2016 року була здійснена поставка фероніобію від «CBMM Euro BV» «METINVEST INTERNATIONAL SA» за ціною 30,3 євро/кг Nb, який в свою чергу, «METINVEST INTERNATIONAL SA» поставив ПРАТ «МК «Азовсталь» за ціною 32,89 вартості спірної продукції.
- калькуляція ціни із зазначенням ціни покупки 30,3 євро/ кг Nb, прочі витрати 2,41 євро/ кг Nb, ціна постачання на адресу ПРАТ «МК «АЗОВСТАЛЬ» - 32,89 євро/ кг Nb.
- інвойс «CBMM Euro BV» №90024277 від 27 січня 2020 року, де зазначено постачальник - ПРАТ «МК «Азовсталь».

За висновком судів попередніх інстанцій, зазначені документи в повній мірі належним чином підтверджували вартість операції при продажу покупцем (у даному випадку «CBMM Euro BV») товарів для експорту в Україну «METINVEST INTERNATIONAL SA» за ціною 30,3 євро/ кг Nb і підтверджують відсутність впливу існуючого взаємозв`язку між продавцем («METINVEST INTERNATIONAL SA») та покупцем (ПРАТ «МК «АЗОВСТАЛЬ») на заявлену декларантом митну вартість.

Колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій та зазначає, що відповідач на виконання вимог діючого митного законодавства не надав обґрунтованих підстав вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.
З урахуванням вимог частин тринадцятої - п`ятнадцятої статті 58 МК України вважається, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Підстава для незастосування основного методу визначення митної вартості товару передбачена частиною другою статті 58 МК України, відповідно до якої метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. В даному випадку, в наявності у відповідача були всі необхідні документи, які підтверджували митну вартість товару, кількісні і якісні його характеристики, а відтак митний орган не мав права застосовувати інший, окрім першого, метод для визначення митної вартості товару.

Під час касаційного перегляду знайшли своє підтвердження висновки судів попередніх інстанцій про те, що в прийнятих відповідачем рішеннях відсутнє обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано. 

Доводи скаржника, викладені в касаційній скарзі, є безпідставними та спростовуються матеріалами справи, а суди першої та апеляційної інстанцій правильно застосували норми матеріального права до встановлених у справі обставин, з огляду на що підстави для скасування рішень судів попередніх інстанцій відсутні.

Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 350 КАС України).

Керуючись статтями 341, 344, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Азовської митниці Держмитслужби залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 23 жовтня 2020 року та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 26 січня 2021 року у справі № 200/7957/20-а залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                           Р. Ф. Ханова 

Судді:                                                                                                     І. А.  Гончарова

                                                                                                    І. Я. Олендер