УХВАЛА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 квітня 2021 року
м. Київ
справа № 711/8813/19
провадження № 51-1087впс21
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати 
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                                ОСОБА_1 ,
суддів                                                            ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , 
за участю:
секретаря судового засідання                ОСОБА_4 ,       
у режимі відеоконференції:
потерпілих                                                    ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,
ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 
розглянувши у відкритому судовому засіданні подання голови Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 12014250050000404 за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 20 жовтня 2020 року стосовно ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , з одного суду апеляційної інстанції до іншого, 
встановив:
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК України) надійшло вищезазначене подаання, яке мотивовано тим, що у Черкаському апеляційному суді неможливо провести автоматизований розподіл указаних матеріалів кримінального провадження через відсутність необхідної кількості суддів судової палати з розгляду кримінальних справ.
Заслухавши доповідь судді, пояснення потерпілих, які категорично заперечували проти направлення матеріалів кримінального провадження № 12014250050000404 до іншого суду апеляційної інстанції, зазначаючи, при цьому, що в Черкаському апеляційному суді достатньо суддів для здійснення розгляду цього провадження, та просили відмовити у задоволенні подання.
Інші учасники судового провадження у порядку, передбаченому КПК України, повідомлені про час і місце розгляду подання, однак у судове засідання не з`явились. 
Встановлені обставини та мотиви Суду
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Згідно з вимогами ч. 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Як видно з матеріалів провадження, до Черкаського апеляційного суду надійшло вищевказане кримінальне провадженняза обвинуваченням ОСОБА_11 за ч. 3 ст. 209 Кримінального кодексу України (далі – КК України), ОСОБА_12 за ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, ОСОБА_13 за ч. 5 ст. 191 КК України, ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та ОСОБА_16 за ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 366 КК України, за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 20 жовтня 2020 року.
Судова палата з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду складається з чотирьох суддів, проте двоє з них у цьому кримінальному провадженні заявили самовідводи з підстав, передбачених ч. 1 ст. 76 КПК України, які були задоволені ухвалами Черкаського апеляційного суду від 11 та 18 лютого 2021 року.
Відповідно до подання голови Черкаського апеляційного суду рішенням зборів суддів від 19 березня 2021 року внесено зміни до Засад використання автоматизованої системи документообігу Черкаського апеляційного суду, затверджених рішенням зборів суддів Черкаського апеляційного суду від 30 липня 2019 року зі змінами і доповненнями,  відповідно до яких п.п. 1.3 п. 1 розділу ІІІ Засад викладено в новій редакції: «Суддя-доповідач та склад колегії суддів визначаються автоматизованою системою документообігу суду з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, або суддів судової палати з розгляду цивільних справ, у визначених цими Засадами випадках.
Склад суду в кримінальних провадженнях (справах), в яких неможливо сформувати склад колегії суддів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, формується автоматизованою системою документообігу суду шляхом визначення суддів-доповідачів з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, а члени колегії визначаються з числа суддів судової палати з розгляду цивільних справ».
Відповідно до протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22 березня 2021 року визначення судді-доповідача не відбулося, оскільки двоє суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Черкаського апеляційного суду вже назначені для розгляду кримінального провадження як члени колегії, а суддю судової палати з розгляду цивільних справ цього ж суду не може бути визначено головуючим для розгляду кримінального провадження у зв`язку з відсутністю спеціалізації.
Таким чином, на думку голови Черкаського апеляційного суду, неможливо сформувати склад колегії, де суддею-доповідачем було б визначено суддю з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ цього ж суду, для розгляду апеляційної скарги прокурора на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 20 жовтня 2020 року. У зв`язку із чим, як вказано у поданні, зазначене унеможливлює виконання вимог ч. 4 ст. 31 КПК України, відповідно до якої кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.
Перевіривши наведені у поданні доводи та матеріали кримінального провадження, Верховний Суд дійшов висновку, що подання не підлягає задоволенню на таких підставах.
Положеннями ст. 125 Конституції України регламентовано, що судоустрій є Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом. 
Під час застосування правил спеціалізації суддів потрібно виходити з єдності правового статусу судді, що передбачає здійснення ним правосуддя в будь-якій справі, віднесеній до юрисдикції конкретного суду (за винятком випадків, що прямо передбачені законом).
Відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, для кожного судді може бути визначена більше, ніж одна спеціалізація. Визначення спеціалізації суддів у суді, в тому числі слідчих суддів, має забезпечити виключення випадків неможливості проведення автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження через відсутність суддів відповідної спеціалізації.
Крім того, Положенням про автоматизовану систему документообігу суду (у редакції рішення Ради суддів України від 15 вересня 2016 року № 58) установлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.
Слід зазначити, що у Черкаському апеляційному суді фактично працює 15 суддів.  
Судові справи підлягають автоматизованому розподілу між суддями, які мають на момент автоматизованого розподілу судових справ повноваження для здійснення процесуальних дій. 
Крім того, клопотання голови Черкаського апеляційного суду не містить належного обґрунтування в частині неможливості, за наведених в клопотанні обставин, здійснити повторний перерозподіл всієї колегії суддів для того, щоб один із двох суддів судової палати з розгляду кримінальних справ, які були членами-колегії, був визначений як суддя-доповідач.
Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку, що підстав для задоволення подання голови Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 12014250050000404 за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 20 жовтня 2020 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого — відсутні.
Керуючись ст. 34 КПК України, Верховний Суд
постановив:
Відмовити у задоволенні подання голови Черкаського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 12014250050000404 за апеляційною скаргою прокурора на ухвалу Соснівського районного суду м. Черкаси від 20 жовтня 2020 року стосовно ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню не підлягає.
Судді:
 
ОСОБА_1                                        ОСОБА_2                                   ОСОБА_3