ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/3597/20                                                                       Головуючий у 1 інстанції: Трофімова Л.В.
                                                                                 Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  10 червня 2021 року                                                                                          м. Київ
          Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Судді-доповідача                                    Вівдиченко Т.Р.
Суддів                                                      Кобаля М.І.
                                                                 Коротких А.Ю.
За участю секретаря                               Борейка Д.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 24 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -
ВСТАНОВИЛА:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії.
Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 24 березня 2021 року закрито провадження у справі.
Не погодившись з ухвалою суду, позивач - ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та повернути справу до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом норм процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що даний спір підсудний адміністративному суду.
Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав. 
Так, закриваючи провадження у справі, суд першої інстанції виходив із того, що позовну заяву не належить розглядати у порядку адміністративного судочинства, оскільки, вимоги ОСОБА_1 , що слідують з прийнятого у кримінальному провадженні рішення правоохоронного органу про розшук належного позивачу транспортного засобу і внесення такої інформації до відповідної інформаційно - пошукової системи, належать розгляду у порядку кримінального судочинства.
З таким висновком суду колегія суддів погоджується, виходячи з наступного.
Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно пунктів 1 та 2 частини 1 статті 4 КАС України, адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - це спір, у якому, зокрема, хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій.
За приписами частини 1 статті 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.
У відповідності до пункту 7 частини 1 статті 4 КАС України, суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
З наведеного слідує, що до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб, у тому числі, іншим суб`єктом при здійсненні ним владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих осіб, відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних (публічно-владних) управлінських функцій.
Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Наведеними положеннями процесуального закону визначено перелік повноважень адміністративного суду при вирішенні питання про правомірність рішень, дій чи бездіяльності осіб, яким делеговані повноваження зі здійснення владних (публічно-владних) управлінських функцій.
Колегія суддів зазначає, критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто, передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад спірних правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №824/1115/18-а зазначила наступне: «…Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин».
Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.
Проте, сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Під час визначення предметної юрисдикції справ необхідно виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.
Як вбачається із нової редакції позовної заяви, позивач просив суд: 
- визнати протиправною бездіяльність Черкаського відділу поліції ГУНП України в Черкаській області щодо не вчинення дій з приводу виключення з автоматизованих інформаційно-пошукових систем МВС "Транспортні засоби у розшуку", інформаційної підсистеми "Гарпун" відомостей про "Мазда СХ5", реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 , білого кольору 2014 року випуску;
- зобов`язати Черкаський відділ поліції ГУНП України в Черкаській області виключити з автоматизованих інформаційно-пошукових систем МВС "Транспортні засоби у розшуку", інформаційної підсистеми "Гарпун" відомостей про автомобіль марки "Мазда СХ5", реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 , білого кольору 2014 року випуску.
В обгрунтування позовної заяви зазначено, що відповідачем протиправно не виключено з автоматизованої інформаційно-пошукової системи МВС "Транспортні засоби у розшуку", інформаційної підсистеми "Гарпун" відомості про належний позивачу автомобіль марки "Мазда СХ5", реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова: НОМЕР_2 , білого кольору 2014 року випуску, які було внесено в рамках кримінального провадження №12020251010002780 за фактом незаконного заволодіння транспортним засобом. У кримінальному провадженні ОСОБА_1 отримав статус потерпілого, проте, відомості про автомобіль протиправно не були вилучені з інформаційної бази про розшук.
Матеріали справи свідчать, що, відповідно до Довідки у кримінальному провадженні № 12020251010002780 від 01.07.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України Старшого слідчого в особливо важливих справах організаційно-методичного відділу СУ ГУНП в Черкаській області майора поліції Бережицької С. від 10 лютого 2021 року №1347/24/84-2021,  в слідчому відділі Черкаського районного управління поліції ГУНГІ перебуває кримінальне провадження №12020251010002780 від 01.07.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України по факту незаконного заволодіння автомобілем ОСОБА_1 , проведення досудового розслідування у якому наразі доручено слідчому слідчого відділу Черкаського РУП ГУНП Дадяк О.Г.
У зв`язку з вчиненням невстановленою  слідством особою незаконного заволодіння автомобілем ОСОБА_1 , працівниками поліції викрадений автомобіль марки "Мазда СХ5", реєстраційний номер НОМЕР_1 , 2014 року випуску, був відповідно, внесений в базу автоматизованої інформаційно-пошукової системи МВС «Транспортні засоби у розшуку», інформаційної підсистеми «Гарпун».
Відповідно до даних ІП «Гарпун», встановлено, що розшук автомобіля ОСОБА_1 припинено, у зв`язку з встановлення його місця знаходження, 02.09.2020 р., фактично місце знаходження автомобіля встановлено 02.07.2020 р. Наразі проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні триває.
Із  ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 липня 2020 року у справі №712/6427/20 вбачається, що постановою слідчого СВ Черкаського відділу поліції ГУНІЇ в Черкаській області лейтенанта поліції Насідка А.О. від 02.07.2020 автомобіль марки «Mazda СХ5», реєстраційний номер НОМЕР_1 , визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні № 12020251010002780 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.07.2020 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3. ст. 289 КК України.
 Також, матеріали справи свідчать, що ОСОБА_1 звертався до слідчого Черкаського відділу поліції ГУНП України в Черкаській області Насідки А.О. із клопотанням про вилучення інформації щодо автомобіля з бази МВС "Транспортні засоби у розшуку", яке зареєстроване 21 липня 2020 року №39-36-70, проте, постанови за наслідками розгляду вказаного клопотання прийнято не було.
29 липня 2020 року ОСОБА_1 було повторно подано клопотання про вилучення інформації про автомобіль з бази МВС "Транспортні засоби у розшуку" та подано скаргу на ім`я начальника слідчого відділу Черкаського відділу поліції ГУНП, проте, постанови за наслідками розгляду повторно поданого клопотання не прийнято.
Відповідно до частини 5 статті 40 КПК України, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 13.06.2018 року № 497 затверджено Інструкцію з формування та ведення інформаційної підсистеми "Гарпун" інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі - Інструкція №497) . 
Пунктом 1 розділу І Інструкції №497 передбачено, що ця Інструкція визначає порядок формування та ведення інформаційної підсистеми "Гарпун" (далі - ІП "Гарпун") інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі - система ІПНП), призначеної для обробки відомостей про транспортні засоби (далі - ТЗ) усіх типів (автомобілі, автобуси, мотоцикли всіх типів, марок і моделей, самохідні машини, причепи та напівпричепи до них, мотоколяски, інші прирівняні до них ТЗ та мопеди) та номерні знаки ТЗ (далі - номерні знаки), що розшукуються у рамках кримінального, виконавчого проваджень, проваджень у справах про адміністративні правопорушення, оперативно-розшукової діяльності, а також за ухвалою слідчого судді, суду.
Відповідно до розділу ІV зазначеної Інструкції №497, під час внесення інформації до ІП "Гарпун" зазначаються: підстава внесення інформації до обліку; номер і дата реєстрації заяви (повідомлення, рапорту); номер і дата реєстрації кримінального провадження; найменування органу (підрозділу) поліції; реєстраційний номер, вид, марка, модель, колір та рік випуску ТЗ; найменування та номери агрегатів ТЗ; дата, місце, час та обставини події; відомості про водія, власника (співвласника) ТЗ (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання та реєстрації, для юридичної особи зазначаються її найменування, код за ЄДРПОУ, місцезнаходження); підстава та дата зняття інформації з обліку.
Пунктом 3 розділу ІV зазначеної Інструкції №497 закріплено, що підставою для внесення відомостей, зазначених у пункті 2 цього розділу, до ІП "Гарпун" є заява (повідомлення) особи про вчинене кримінальне правопорушення чи іншу подію або рапорт поліцейського, що надійшли до органу (підрозділу) поліції, із зазначенням інформації про ТЗ.
Згідно вимог пункту 4 розділу ІV Інструкції №497, у разі припинення розшуку ТЗ слідчий упродовж доби подає до чергової служби завірену у встановленому законом порядку копію постанови про припинення розшуку ТЗ із зазначенням виду, марки, моделі, реєстраційного номера ТЗ, номера кримінального провадження, дати і підстави припинення розшуку.
З вищевказаної норми вбачається, що рішення про припинення розшуку транспортного засобу приймає слідчий та відповідна інформація вноситься на підставі постанови про припинення розшуку ТЗ із зазначенням виду, марки, моделі, реєстраційного номера ТЗ , номера кримінального провадження, дати і підстави припинення розшуку.
Колегія суддів зазначає, що виявлення й ідентифікація транспортного засобу за будь-яких обставин є підставами для припинення його розшуку. Відповідне рішення оформлюється постановою слідчого в порядку, передбаченому ст. 110 КПК України. Копію такої постанови слідчий згідно з вимогами п. 4 розділу ІV Інструкції №497, зобов`язаний упродовж доби направити до органу поліції, відповідального за формування й ведення зазначеної підсистеми. Як передбачено п. 5 цього ж розділу Інструкції №497, після отримання копії постанови відповідальна службова особа органу поліції повинна невідкладно внести до інформаційної підсистеми «Гарпун» відомості про зняття автомобіля з розшуку.
Разом з тим, у випадках незвернення слідчого з клопотанням до слідчого судді про арешт майна, неприйняття слідчим суддею рішення про задоволення відповідного клопотання в установлені законом строки, а також відмови слідчого судді в його задоволенні тимчасово вилучене майно підлягає невідкладному поверненню особі, в якої воно було вилучено, на підставі п. 2, 3 ст. 169, ч. 5 ст. 171, ч. 6 ст. 173 КПК України. 
Бездіяльність слідчого, яка полягає в неповерненні тимчасово вилученого майна, може оскаржуватися в судовому порядку згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.
Таким чином, вилучення інформації з Інформаційної підсистеми «Гарпун» інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» належить проводити з дотриманням порядку, передбаченого КПК України та відповідно до Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми "Гарпун" інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України", затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 13.06.2018 року № 497.
З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що вимоги ОСОБА_1 , що слідують з прийнятого у кримінальному провадженні рішення правоохоронного органу про розшук належного позивачу транспортного засобу і внесення такої інформації до відповідної інформаційно - пошукової системи, належать розгляду у порядку кримінального судочинства.
Даний висновок, також, узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 266/1617/19.
Доводи апелянта про те, що законодавством не визначено іншого порядку судового захисту прав та законних інтересів особи у цих публічних правовідносинах, то за загальним принципом, визначеним у статтях  4 та 17 КАС України, такі справи належить розглядати в порядку адміністративного судочинства, колегія суддів вважає необгрунтованими, оскільки, позивач вправі оскаржити дії чи бездіяльність слідчого, вчинені в рамках кримінального провадження, у порядку, визначеному КПК України.
Відповідно до вимог пункту 1 частини 1 статті 238 КАС України, суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.
Враховуючи вищевказане, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про закриття провадження у справі, оскільки, дану справу належить розглядати в порядку КПК України, а для захисту порушених прав позивач має право звернутись до Соснівського районного суду м. Черкаси.
Згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
У рішенні від 20 липня 2006 року у справі «Сокуренко і Стригун проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.
Судовий захист є одним із найефективніших правових засобів захисту інтересів фізичних та юридичних осіб. Неправомірні рішення, дії чи бездіяльність посадових осіб місцевих органів виконавчої влади, прийняті з порушенням прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, можуть бути оскаржені відповідно до ч. 2 ст. 55 Конституції України та ст. 6 КАС України в порядку адміністративного судочинства.
Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом, відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .
Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував положення чинного законодавства України при постановленні оскаржуваної ухвали із дотриманням норм процесуального права, а тому, підстав для її скасування не вбачається.
Відповідно до ч. 1 ст. 316  КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями ст.ст. 238, 250, 312, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 24 березня 2021 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач                                                                                       Вівдиченко Т.Р.
          
Судді                                                                                             Кобаль М.І.
                                                                                                  
                                                                                                      Коротких А.Ю.

Повний текст постанови виготовлено 15.06.2021 року.