Ухвала
Іменем України    
    
25 травня 2021 року
м. Київ
 
справа № 759/6552/20
провадження № 61-7537ск21
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Дундар І. О. (суддя-доповідач), Краснощокова Є. В., Тітов М. Ю., розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 21 квітня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Київхліб», треті особи: Профспілковий комітет приватного акціонерного товариства «Торговий Дім «Київхліб», профспілковий комітет товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Київхліб», про визнання недійсним наказу про звільнення, стягнення коштів за незаконно позбавлені місячні та квартальні премії, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та за затримку у видачі трудової книжки,
ВСТАНОВИВ:
У квітні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Київхліб» (далі - ТОВ «Торговий дім «Київхліб») про визнання недійсним наказу про звільнення та поновлення на роботі, стягнення коштів за незаконно позбавлені місячні та квартальні премії, стягнення заробітної плати за вимушений прогул вини роботодавця та за затримку у видачі трудової книжки.
Рішенням Святошинського районного суду м. Києва від 01 березня 2021 року у задовленні позову ОСОБА_1 відмовлено.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 березня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору.
У квітні 2021 року до Київського апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 30 березня 2021 року.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 21 квітня 2021 року у задоволені заяви   ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 30 березня 2021 року відмовлено.
ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подав 04 травня 2021 року до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Київського апеляційного суду від 21 квітня 2021 року. Посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просить скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції та зобов`язати колегію суддів апеляційного суду розглянути заяви про роз`яснення ухвали суду апеляційної інстанції.
Касаційна скарга мотивована неправильним застосуванням судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
У відкритті касаційного провадження слід відмовити з таких мотивів.
Як свідчить тлумачення частин першої та другої статті 271 ЦПК України роз`яснення рішення суду можливе тоді, коли воно є незрозумілим, і це ускладнює його реалізацію. При здійсненні роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, суд відмовляє в роз`ясненні рішення.
Встановивши, що відсутні підстави для роз`яснення ухвали Київського апеляційного суду від 30 березня 2021 року, суд апеляційної інстанції зробив обґрунтований висновок про відмову у задоволенні заяви про роз`яснення судового рішення.
Європейський суд з прав людини зауважує, що спосіб, у який стаття 6 Конвенції застосовується до апеляційних та касаційних судів, має залежати від особливостей процесуального характеру, а також до уваги мають бути взяті норми внутрішнього законодавства та роль касаційних судів у них. Вимоги до прийнятності апеляції з питань права мають бути більш жорсткими ніж для звичайної апеляційної скарги. З урахуванням особливого характеру ролі Верховного Суду як касаційного суду процедура, яка застосовується у Верховному Суді, може бути більш формальною (LEVAGES PRESTATIONS SERVICES v. FRANCE, № 21920/93, § 45, ЄСПЛ, від 23 жовтня 1996 року; BRUALLA GOMEZ DE LA TORRE v. SPAIN, № 26737/95, § 37, 38, ЄСПЛ, від 19 грудня 1997 року).
Аналіз змісту касаційної скарги та оскаржених судових рішень свідчить, що правильне застосовування судами норм права є очевидним, а касаційна скарга - необґрунтованою.
Відповідно до частини четвертої статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
Аналіз змісту касаційної скарги та оскарженої ухвали апеляційного суду свідчить, що правильне застосовування судом норм права є очевидним, не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення, а касаційна скарга - необґрунтованою.
Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 21 квітня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Київхліб», треті особи: Профспілковий комітет приватного акціонерного товариства «Торговий Дім «Київхліб», профспілковий комітет товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім «Київхліб», про визнання недійсним наказу про звільнення, стягнення коштів за незаконно позбавлені місячні та квартальні премії, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та за затримку у видачі трудової книжки.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                             І. О. Дундар 
 
                                                                                              Є. В. Краснощоков 
 
                                                                                               М. Ю. Тітов