Ухвала
 
21 травня 2021 року
м. Київ
 
справа № 308/10255/17
 
провадження № 61-1989св21
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Лідовця Р. А. (суддя-доповідач), Воробйової І. А.,                         Черняк Ю. В.,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом  ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, треті особи: Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, Ужгородської місцевої прокуратури, Управління Державної казначейської служби України у м. Ужгород Закарпатської області, про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями (діями) органу місцевого самоврядування,за касаційними скаргами Ужгородської міської радита Закарпатської обласної прокуратури на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області                  від 20 вересня 2018 року у складі судді Данка В. Й. та постанову Закарпатського апеляційного суду від 25 січня 2021 року у складі колегії суддів: Собослоя Г. Г., Куштана Б. П., Джуги С. Д.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Ужгородської міської ради, треті особи: Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, Ужгородської місцевої прокуратури, Управління Державної казначейської служби України у м. Ужгород Закарпатської області (далі - УДКС України у м. Ужгород Закарпатської області), про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями (діями) органу місцевого самоврядування.
 
Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області                     від 20 вересня 2018 року позов ОСОБА_1 задоволено.
Стягнуто з Ужгородської міської ради на користь  ОСОБА_1 відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями (діями) органу місцевого самоврядування та його посадових (службових) осіб у розмірі 3 065 809 грн.
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
 
Постановою Закарпатського апеляційного суду від 25 січня 2021 року апеляційні скарги Ужгородської міської ради та прокуратури Закарпатської області залишено без задоволення, а рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20 вересня 2018 року- без змін.
 
У касаційній скарзі Ужгородська міська рада, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову              ОСОБА_1 .
 
У касаційній скарзі Закарпатська обласна прокуратура, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову              ОСОБА_1 .
 
Крім того, Закарпатська обласна прокуратура просить проводити судовий розгляд справи за участі її представника.
 
Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.
 
Підставою касаційного оскарження зазначених судових рішень Ужгородська міська радавказує неправильне застосування судами норм матеріального та порушення норм процесуального права, а саме застосування апеляційним судом норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц, постановах Верховного Суду від 11 квітня 2018 року у справі № 803/12311/17, від 14 серпня 2018 року у справі № 823/5265/15, від 21 серпня 2018 року               у справі № 445/765/16-а, від 31 жовтня 2018 року у справі № 725/5630/15-ц, від 22 січня 2019 року у справі № 912/1856/16, від 14 травня 2019 року у справі № 910/11511/18, від 09 грудня 2019 року у справі № 826/22842/15,                                        від 28 травня 2020 року у справі № 910/7164/19, що передбачено пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.
 
Підставами касаційного оскарження зазначених судових рішень Закарпатська обласна прокуратура вказує неправильне застосування судами норм матеріального та порушення норм процесуального права, а саме застосування судом апеляційної інстанції норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду 14 квітня 2020 року у справі № 925/1196/18 та постановах Верховного Суду від 03 травня                       2018 року у справі № 916/1601/17, від 19 червня 2018 року у справі                                № 910/9916/17, від 03 квітня 2019 року у справі № 211/7655/15-ц, що передбачено пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.
 
Також заявник вказує на порушення судами норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, оскільки апеляційний суд не дослідив зібрані у справі докази та встановив обставини, що мають суттєве значення, на підставі недопустимих доказів (пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України).
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
 
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
Відповідно до частини п`ятої статті 279 ЦПК України cуд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. 
 
У задоволенні клопотання Закарпатської обласної прокуратури про розгляд справи за участі її представника слід відмовити, оскільки касаційний суд не знаходить для цього підстав і потреби у дачі пояснень немає.  
Оскільки колегією суддів не прийнято рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.  
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу необхідно розглянути колегією у складі п`яти суддів.
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою                статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
 
У задоволені клопотання Закарпатської обласної прокуратури про розгляд справи за участі її представника відмовити.
 
Справу за позовом  ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, треті особи: Управління містобудування та архітектури Ужгородської міської ради, Ужгородської місцевої прокуратури, Управління Державної казначейської служби України у м. Ужгород Закарпатської області, про відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями (діями) органу місцевого самоврядування призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
 
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному                   веб-порталі судової влади України.
 
Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                                          Р. А. Лідовець
 
І. А. Воробйова
 
Ю. В. Черняк