ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/14121/20                                                                 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ   УКРАЇНИ

27 травня 2021 року                                                                                                      м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Судді-доповідача: Бужак Н. П.
Суддів: Костюк Л.О., Кобаля М.І.
За участю секретаря: Кондрат Л.Г.
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Національного транспортного університету на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 січня 2021 року, суддя Смолій І.В., у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до Національного транспортного університету про зобов`язання вчинити певні дії,-

У С Т А Н О В И Л А:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Національного транспортного університету, в якій просить зупинити експлуатацію двох будівель: будівлі, яка використовується як навчальний корпус та майстерня, та будівлі, яка використовується, як гуртожиток, Львівського вищого професійного училища транспортних технологій та сервісу Національного транспортного університету за адресою: 79069, Львівська область, місто Львів, Шевченківській район, вул. Ожинова, 5, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що за результатами перевірки відповідача 06 березня 2020 року складено акт №73 щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, в якому зафіксовано 45 порушень позивачем пожежної та техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті.
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 січня 2021 року адміністративний позов задоволено. 
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні адміністративного позову в повному обсязі. 
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.
Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.
В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.
З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.
Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судом першої інстанції встановлено, що у період з 02 по 06 березня 2020 року ГУ ДСНС у Львівській області було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки у двох будівлях Львівського вищого професійного училища транспортних технологій та сервісу Національного транспортного університету за адресою: 79069, Львівська область, місто Львів, Шевченківський район, вулиця Ожинова, будинок 5.
Під час проведення позапланового заходу на об`єктах відповідача, у період з 02.03.2020 по 06.03.2020, було виявлено ряд порушень Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України №1417 від 30.12.2014, зареєстровано в МЮУ 05.03.2015 за №252/26697, Кодексу цивільного захисту України, Правил техногенної безпеки тощо.
Значна кількість з виявлених порушень пропонувалася Львівському вищому професійному училищу транспортних технологій та сервісу Національного транспортного університету до виконання попереднім приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки №39 від 18.03.2019, але станом на 06.03.2020 вони усунуті не були.
За результатами здійснення перевірки, ГУ ДСНС у Львівській області було складено акт від 06 березня 2020 року №73 (далі по тексту - акт №73), за висновками якого контролюючим органом встановлені наступні порушення:
У будівлі (яка використовується як навчальний корпус та майстерня (79069, м. Львів, вул.. Ожинова, 5)):
1. Пункт 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, Пункт 2.17 глави 2 розділу ІІІ ППБУ. Допущено застосовування будівельних матеріалів з вищими показниками пожежної небезпеки, а саме: на шляхах евакуації (загальний коридор - шлях евакуації 1-го, 3-го, 4-го поверхів) проведено опорядження (облицювання) стін горючими матеріалами.
2. Пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ. Приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей, системами централізованого пожежного спостерігання.
3. Пункт 2.16 глави 2 розділу ІІІ ППБУ. Встановлені ґрати на вікнах приміщень де перебувають люди не виконано розкривними, розсуватися або такими що знімаються.
4. Підпункт 2 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ. Пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів, а також важелем для полегшення відкривання вентиля.
5. Пункт 2.31 глави 2 розділу ІІІ ППБУ. Сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення не вмикаються з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.
6. Підпункт 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ. Не проведено технічне обслуговування пожежних кран-комплектів з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти не утримуються справними і доступними для використання.
7. Пункт 1.24 глави 1 розділу ІV ППБУ. Влаштовано незаповнені отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитову, а саме: не встановлено протипожежні двері з нормативною межею вогнестійкості між щитовою коридором та приміщенням майстерні.
8. Підпункт 4 пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБУ. Для контролю працездатності мережі систем зовнішнього протипожежного водопроводу не проведено випробування на тиск та витрату води з оформленням акта.
9. Пункт 2.15 глави 2 розділу III ППБУ. Стаціонарні зовнішні пожежні сходи, сходи на перепадах висот не утримуються пофарбованими.
10. Пункт 3.10 глави 3 розділу V ППБУ. Вогнегасники, допущені до введення в експлуатацію не обліковано (інвентарними) номери за прийнятою на об`єкті системою нумерації, відповідно до пункту 2 розділу III Наказу МВС України від 15.01.2018 № 25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників».
11. Пункт 3.10 глави 3 розділу V ППБУ. Не заведено журнал обліку вогнегасників відповідно до Додатку 2 Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників затверджених Наказом МВС України від 15.01.2018 № 25.
12. Пункт 5 розділу II ППБУ. На доповнення до схематичного плану евакуації керівником не розроблено інструкцію, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей.
13. Пункт 1.6 розділу IV ППБУ. Всі з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів та кабелів не виконано за допомогою зварювання, паяння, опресування або затискачів.
14. Пункт 3.6 глави 3 розділу V ППБУ. Приміщення не в повній мірі забезпечено первинними засобами пожежогасіння; вогнегасниками, відповідно до вимог Наказу МВС України від 15.01.2018 № 25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників».
15. Підпункт 6 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ. Пожежні кран-комплекти не розміщено у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання.
16. Пункт 1.20 глави 1 розділу V ППБУ. Не проведено замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання.
17. Підпункт 9 пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБУ. Біля місць розташування пожежних гідрантів і водойм не встановлено покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них: для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева); для пожежної водойми - літерним індексом ПВ, цифровими значеннями запасу води в кубічних метрах та кількості пожежних автомобілів, котрі можуть одночасно встановлюватися на майданчику біля водойми.
18. Пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ. Захист будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку не виконано відповідно до вимог ДСТУ ЕК 62305:2012 «Блискавкозахист».
19. Пункт 4 глави 2 розділу II ППБУ. Для кожного приміщення об`єкта не розроблено та не затверджені керівником об`єкта або уповноваженою ним посадовою особою інструкції про заходи пожежної безпеки. Інструкції не вивішено на видимих місцях.
20. Пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ. Зменшено кількість евакуаційних виходів з будівлі, а саме: зачинено двері на всіх поверхах другої сходової клітини, яка являється одним із евакуаційних виходів.
21. Пункт 2.9 глави 2 розділу III ППБУ. Для приміщень майстерень не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовніщніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок».
22. Стаття 9 ЗУ№2245-ІІІ. Не проведено ідентифікацію об`єкта підвищеної небезпеки.
23. Пункт 8 частини 1 статті 20 КЦЗУ. Не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки.
У будівлі (яка використовується як гуртожиток(79069, м. Львів, вул. Ожинова, 5)):
24. Пункт 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ. Зменшено кількість евакуаційних виходів з будівлі, а саме; зачинено двері другого евакуаційного виходу на 2, З, 5-му поверхах.
25. Пункт 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, Пункту 2.17 глави 2 розділу ІІІ ППБУ. Допущено застосовування будівельних матеріалів з вищими показниками пожежної небезпеки, а саме: на щляхах евакуації (загальний коридор - щлях евакуації) проведено опорядження (облицювання) стін горючими матеріалами.
26. Пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ. Приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей, системами централізованого пожежного спостерігання.
27. Пункт 2.16 глави 2 розділу ІІІ ППБУ. Встановлені ґрати на вікнах приміщень де перебувають люди не виконано розкривними, розсуватися або такими що знімаються.
28. Підпункт 2 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ. Пожежні кран-комплекти не укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів, а також важелем для полегщення відкривання вентиля.
29. Пункт 2.31 глави 2 розділу ІІІ ППБУ. Сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інщі шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення не вмикаються з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.
30. Підпункт 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ. Не проведено технічне обслуговування пожежних кран-комплектів з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти не утримуються справними і доступними для використання.
31. Пункт 1.24 глави 1 розділу ІV ППБУ. Влаштовано незаповнені отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитову, а саме: не встановлено протипожежні двері з нормативною межею вогнестійкості між щитовою коридором та приміщенням майстерні.
32. Пункт 3.10 глави 3 розділу V ППБУ. Вогнегасники, допущені до введення в експлуатацію не обліковано (інвентарними) номери за прийнятою на об`єкті системою нумерації, відповідно до пункту 2 розділу III Наказу МВС України від 15.01.2018 № 25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників».
33. Пункт 3.10 глави 3 розділу V ППБУ. Не заведено журнал обліку вогнегасників відповідно до Додатку 2 Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників затверджених Наказом МВС України від 15.01.2018 № 25.
34. Пункт 5 розділу ІІ ППБУ. На доповнення до схематичного плану евакуації керівником не розроблено інструкцію, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей.
35. Підпункт 3.6 глави 3 розділу V ППБУ. Приміщення не в повній мірі забезпечено первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, відповідно до вимог Наказу МВС України від 15.01.2018 № 25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників».
36. Підпункт 6 пункту 2.2 глави 2 розділу V ППБУ. Пожежні кран-комплекти не розміщено у вбудованих або навісних шафках, які мають отвори для провітрювання і пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання.
37. Пункт 1.20 глави 1 розділу V ППБУ. Не проведено замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання.
38. Пункт 1.21 глави 1 розділу ІV ППБУ. Захист будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку не виконано відповідно до вимог ДСТУ ЕК 62305:2012 «Блискавкозахист».
39. Пункт 4 розділу ІІ ППБУ. Для кожного приміщення об`єкта не розроблено та не затверджені керівником об`єкта або уповноваженою ним посадовою особою інструкції про заходи пожежної безпеки. Інструкції не вивішено на видимих місцях.
40. Пункт 1.6 глави 1 розділу ІV ППБУ. З`єднання жил проводів і кабелів в підвальному приміщенні не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (здійснено методом скрутки).
41. Пункт 1.8 глави 1 розділу ІV ППБУ. Допущено в підвальному приміщенні улаштування та експлуатація тимчасових електромереж.
42. Пункт 1.18 глави 1 розділу ІV ППБУ. Допущено експлуатацію кабелів і проводів в підвальному приміщенні з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією.
43. Пункт 5.1 глави 5 розділу VІ ППБУ У житлових кімнатах не вивішено на видимих місцях:
- плани евакуації з відповідного поверху із зазначенням даного номера, кімнати, евакуаційних виходів та шляхів руху до них, місць розміщення первинних засобів пожежогасіння та ручних пожежних сповіщувачів, а також необхідний пояснювальний текст і пам`ятка про дії на випадок виникнення пожежі;
- стисла пам`ятка для мешканців про правила пожежної безпеки.
44. Стаття 9 ЗУ №2245-ІІІ. Не проведено ідентифікацію об`єкта підвищеної небезпеки.
45. Пункт 8 частини 1 статті 20 КЦЗУ. Не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки.
Окрім того, 03.03.2020 щодо директора Львівського вищого професійного училища транспортного університету ОСОБА_1 було складено протокол про адміністративне правопорушення відповідно до ст.188-8 КУпАП ЛА №014492 та постанова від 05.03.2020  ЛВ №014492 про накладення на директора Львівського вищого професійного училища транспортних технологій та сервісу Національного транспортного університету ОСОБА_1 адміністративне стягнення.
У зв`язку з існуванням безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом про застосування до відповідача заходів реагування, шляхом зупинення експлуатації двох будівель відповідача, а саме: будівлі, яка використовується як навчальний корпус та майстерня, та будівлі, яка використовується, як гуртожиток, Львівського вищого професійного училища транспортних технологій та сервісу Національного транспортного університету.
Надаючи правову оцінку обставинам справи суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України (далі - КЦЗ України), Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року (далі - Закон № 877-V).
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно зі ст. 1, ч. 1, 2, 7 ст. 7 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Абзацом третім частини першої статті 6 Закону №877-V встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).
Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Частиною 1 статті 55 КЦЗ України передбачено, що забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Статтею 64 КЦЗ України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно зі ст. 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
У п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України зазначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно зі ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Аналогічні положення викладено в ч. 5 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Разом з тим, згідно зі ст. 69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.
Таким чином, ст.ст. 69 та 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.
При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Так, у відповідності до п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
З вищезначених правових норм вбачається, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у суб`єкта господарювання, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.
Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.
Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.
Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.
На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.
Відповідно до пункту 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.
З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.
Згідно визначення ДСТУ 2272-06 "Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять" небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.
Як убачається із матеріалів справи, ГУ ДСНС з надзвичайних ситуацій у Львівській області за результатами перевірки двох будівель відповідача: будівлі, яка використовується як навчальний корпус та майстерня, та будівлі, яка використовується, як гуртожиток, Львівського вищого професійного училища транспортних технологій та сервісу Національного транспортного університету за адресою: 79069, Львівська область, місто Львів, Шевченківській район, вул. Ожинова, 5, виявлено 45 порушень, які зафіксовані акті №73 від 06 березня 2020 року.
Суд першої інстанцій, застосовуючи заходи реагування у вигляді зупинення експлуатацію двох будівель: будівлі, яка використовується як навчальний корпус та майстерня, та будівлі, яка використовується, як гуртожиток, Львівського вищого професійного училища транспортних технологій та сервісу Національного транспортного університету за адресою: 79069, Львівська область, місто Львів, Шевченківській район, вул. Ожинова, 5, вказав на те, що виявлені порушення, є такими, що впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, а також неможливістю її ефективної ліквідації та рятуванню людей.
В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що ним самостійно було усунуто порушення, виявлені контролюючим органом під час перевірки, а саме:
1. Зірвано та знищено всі опорядження які були встановлені на шляхах евакуації 1-го, 3-го, 4-го поверхів.
2. Встановлення систем протипожежного захисту передбачає проведення робіт та закупівлю товарів, які проводяться згідно з процедурою державних закупівель відповідно до ЗУ «Про публічні закупівлі» та відповідно до виділених коштів Департаментом гуманітарної політики.
3. Проведено демонтаж гратів в приміщеннях де перебувають люди про що свідчить акт виконаних робіт від 30 червня 2020 року №2.
4. Пожежні кран-комплекти укомплектовано пожежним рукавом однакового з ним діаметром та стволом. Наявність рукавів підтверджується довідкою з бухгалтерії про придбання та наявність пожежних рукавів (наявна в матеріалах справи).
Кнопка дистанційного запуску пожежних насосів було встановлено при побудові навчального корпусу, також наявні важелі для полегшення відкривання вентиля.
5. Заведено спеціальний журнал для обліку реєстрації технічного обслуговування пожежних кран - комплектів. Проведено технічний огляд та поточний ремонт кран-комплекті. Кран-комплекти справні та доступні для використання.
6. Двері до електрощитової обшито жерстю відповідно до методичних рекомендацій з організації охорони праці в навчальних закладах, про що свідчить акт виконаних робіт від 30 червня 2020 року №3.
7. Проведено технічне обслуговування вогнегасників, про що свідчить відповідний акт про надання послуг №21 від 14 січня 2020 року.
8. У навчальному закладі в наявності 17 вогнегасників. У 2019 році всі вогнегасники пройшли перевірку та заправку відповідно до акту про надання послуг №21 від 14 січня 2020 року.
9. Порушення зазначене в акті, щодо розміщення пожежних кран- комплектів не відповідає дійсності, так як всі пожежні кран - комплекти розміщено у вбудованих шафах мають отвори для провітрювання пристосовані для опломбування та візуального огляду без їх відкриття. Виконано згідно проекту при побудові навчального закладу в 1987р. (фото розміщення кран-комплектів додається).
10. Замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання проводиться в даний час відповідною організацією. Попередня перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання була здійснена в 2017 році про що свідчить відповідний технічний.
11. Покажчики до пожежного гідранту та пожежної водойми будуть перероблені із застосуванням світло відбивних покриттів.
12. Перевірка на блискавкозахист проведено у вересні 2017 року ПП «Екозахист» та складено відповідний протокол про відповідність основних заземлювачів, заземлювань та устаткування встановленим нормам (копія протоколу додається).
13. Для всіх приміщень навчального закладу розроблено інструкції про заходи пожежної безпеки і розвішані на видному місці кутків з охорони праці та пожежної безпеки (фото додаються).
14. Ідентифікацію щодо визначення потенційної небезпеки проведено 14.04.2019 року погоджену Державним інспектором з нагляду у сфері цивільного захисту ГУ ДСНС України у Львівській області (копія ідентифікації додається).
15. Система навчання в навчальному закладі як з охорони праці так із питань цивільного захисту працює постійно у тому числі з техногенної безпеки. На базі навчального закладу районна пожежна частина свого часу проводила показові навчання з евакуації учнів та працівників і ліквідації пожежі.
16. Зачинені двері другого евакуаційного виходу на 2,3,5 - поверхах мають ключі, які за потреби або у випадку евакуації відчиняються.
17. Опоряджувальні матеріали на коридорі до виходу знято та знищено про що свідчить акт виконаних робіт №1 від 25 червня 2020 року.
18. Проведено частковий демонтаж гратів в приміщеннях де перебувають люди.
19. Пожежні крани-комплекти розміщено у вбудованих шафах мають отвори для провітрювання пристосовані для опломбування та візуального огляду без їх відкриття. Виконано згідно проекту при побудові навчального закладу рік побудови 1984 року.
20. Всі вогнегасники, що знаходяться в навчальному корпусі та гуртожитку пройшли перевірку та заправку відповідно до акту про надання послуг №21 від 14 січня 2020 року.
21. До схеми евакуації було розроблено та затверджено інструкцію дій працівників у разі виникнення(виявлення) пожежі в приміщеннях навчального корпусу та гуртожитку училища наказ №246 від 10.12.2019 року та план евакуації учасників освітнього процесу у разі виникнення пожежі затвердженого наказом від 05.12.2019 року №24.
22. Для всіх приміщень навчального закладу розроблено інструкції про заходи пожежної безпеки і розвішані на видному місці кутків з охорони праці та пожежної безпеки ( фото додаються).
23. Щодо зауважень до житлових кімнат гуртожитку, зазначаємо наступне, що інспектор не здійснював перевірку житлових приміщень, але зауваження були враховані при усуненні недоліків роботи гуртожитку в протипожежній безпеці.
13 липня 2020  року керівництвом ЛВПУТТС НТУ було надіслано заяву до Головного управління ДСНС України у Львівській області про проведення повторної перевірки виконаних заходів з ліквідації порушень зазначених в акті № 73 від 06.03.2020.
Також у жовтні 2020 року були проведенні наступні заходи по усуненню недоліків зазначених в акті, а саме:
- проведений поточний ремонт та заміна дверей на протипожежні металеві(копія Акту виконаних робіт та копія сертифікату відповідності додається);
- закуплено Вогнегасники ВВк-29 (ОУ-3) та ВП - №9з) у кількості 20 шт. (копія видаткової накладної додається);
- закуплено наступні знаки небезпеки: Стій напруга (8шт); табличка позначення приміщення «Електрощитова»(1шт); знак евакуаційний «Показник запасного виходу» (10 шт) (копія видаткової накладної додається).
Таким чином, як зазначає апелянт, суд першої інстанції не взяв до уваги надані відповідачем докази усунення недоліків зазначених в акті № 73 від 06 березня 2020 року.
Разом з тим, як встановлено колегією суддів, відповідачем у повному обсязі не усунуто виявлені Головним Управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Колегія суддів зазначає, що застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки,які створюють загрозу життю і здоров`ю людей.
Орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення будівництва (робіт) є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Колегія суддів зазначає, що чинним законодавством чітко визначений спосіб поновлення роботи об`єкту у разі усунення порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, шляхом подачі відповідного позову до суду.
Також, вказує, що існування хоча б одного з порушень виявлених позивачем, як таких, що загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повної зупинки експлуатації будівель та приміщень.
При прийнятті рішення колегія суддів приймає до уваги висновки Верховного Суду висловлені у постанові від 31 січня 2020 року у справі №640/4506/19.
Окрім того, згідно з абзацом 1 частини першої статті 6 Закону №877-V підставою для здійснення позапланового заходу є подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням.
Враховуючи, що ГУ ДСНС у Львівській області є спеціальним органом, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, колегія суддів зазначає, що належним доказом усунення зафіксованих в акті перевірки порушень є результати повторної перевірки.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 26 червня 2018 року у справі №823/589/16, від 05 грудня 2019 року у справі №805/1493/17-а, від 10 вересня 2020 року у справі №620/1857/19, від 20 травня 2021 року №815/2880/18.
Проте, матеріали справи не містять доказів звернення відповідача з такою заявою до позивача та, відповідно, висновку контролюючого органу про усунення відповідачем усіх порушень, зафіксованих в акті №73 від 06 березня 2020 року.
При цьому, поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
Відповідно до статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Отже, зважаючи, що відповідач не усунув усіх порушень, виявлених в ході проведення перевірки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо необхідності застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації двох будівель: будівлі, яка використовується як навчальний корпус та майстерня, та будівлі, яка використовується, як гуртожиток, Львівського вищого професійного училища транспортних технологій та сервісу Національного транспортного університету за адресою: 79069, Львівська область, місто Львів, Шевченківській район, вул. Ожинова, 5, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення, що повинно бути встановлено на підставі перевірки Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області.
За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, так як суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.
При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 січня 2021 року.
Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Національного транспортного університету залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 січня 2021 року - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Судя-доповідач:                                                                                Бужак Н.П.

Судді:                                                                                          Костюк Л.О.

                                                                                                    Кобаль М.І.