П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

11 травня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 540/512/20	

Категорія: 102010000                                                                                                             
                                                                                                                                Головуючий в 1 інстанції: Варняк С. О.
                                                                                                                                Місце ухвалення: м. Одеса

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого  –  Лук`янчук О.В.
суддів              –  Бітова А. І.
                                  –  Ступакової І. Г.                       
           при секретарі –  Поварчук В. В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 29 січня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), третя особа - Державний нотаріус Другої Херсонської державної нотаріальної контори Гіліна Марина Григорівна про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-
В С Т А Н О В И Л А :
ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса), третя особа - Державний нотаріус Другої Херсонської державної нотаріальної контори Гіліна Марина Григорівна в якому урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить: 
- визнати протиправними дії Головного територіального управління юстиції у Херсонській області щодо розгляду скарги ОСОБА_1 від 05.09.2019 року вхідний № К - 664 - 4 необ`єктивно, без перевірки всіх викладених в ній фактів, без її участі та без прийняття рішення відповідно до чинного законодавства;
- зобов`язати Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Одеса) повторно об`єктивно розглянути скаргу ОСОБА_1 від 05.09.2019 року вхідний № К - 664-4, перевірити всі викладені в ній факти за її участі та прийняти рішення відповідно до чинного законодавства.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2020 року у справі № 540/2212/19, яке набрало законної сили 13 лютого 2020 року, визнано протиправними дії відповідача щодо несвоєчасного надання відповіді на скаргу від 05.09.2019 року.
Відповідно до копії листа відповідача від 04.10.2019 року № К-664-4, доданого до листа від 25.10.2019 року № 04-21/6891, відповідач провів перевірку за  скаргою позивача.
Відповідач був зобов`язаний за участі позивача об`єктивно розглянути скаргу, перевірити всі викладені в ній факти, надати мотивований висновок (відповідь), який має містити в собі об`єктивний аналіз усіх зібраних матеріалів. Натомість, при розгляді скарги відповідач не виконав своїх обов`язків та порушив права, а саме:
- позбавив  права особисто викласти аргументи особі, що перевіряла скаргу, та брати участь у її перевірці; подати наявні додаткові матеріали (рахунки, надані їй нотаріусом на листах із текстами проектів нотаріальних документів із персональними даними клієнтів нотаріальної контори та іншими, ніж зазначено в листі, сумами); наполягати на перевірці часу формування у Спадковому реєстрі запису про реєстрацію Свідоцтва за № 3-489 та на співставленні цього часу із часом оплати нотаріальних послуг за квитанціями від  імені позивача;
- не надав  мотивований висновок (рішення) за результатами перевірки скарги. 
Натомість відповідач перелічив в листі оглянуті документи, послався на пояснення нотаріуса та переадресував  до нотаріальної контори.
З листа позивач довідалась про існування платіжних документів (квитанцій) від її імені. Квитанції мають містити не тільки персональні дані, наявні в матеріалах спадкової справи, а й час проведення оплати (години, хвилини), який не може передувати реєстрації вчиненої нотаріальної дії в реєстрі. Оскільки ніяких квитанцій позивач нотаріусу не надавала, оплата здійснена із використанням  персональних даних кимсь пізніше. Квитанції є доказами порушення - вчинення нотаріальної дії до її оплати. 
Відповідачем допущена протиправна бездіяльність, що виявилась у наданні формальних відповідей, без з`ясування всіх дійсних обставин справи за участі позивача, що суперечить вимогам Закону України "Про звернення громадян", що в свою чергу вказує на невиконання відповідачем дій, які повинні були і могли бути вчинені в силу покладених на нього обов`язків, наслідком чого є негативний вплив на реалізацію  прав, свобод та інтересів позивача.
Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 29 січня 2021 року позов задоволено.
Визнано протиправними дії Головного територіального управління юстиції у Херсонській області щодо розгляду скарги ОСОБА_1 від 05.09.2019 року вхідний № К-664 - 4.
Зобов`язано Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Одеса) повторно розглянути  скаргу ОСОБА_1  від 05.09.2019 року вхідний № К-664-4 та прийняти рішення, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.
Стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) судовий збір у сумі 1681 грн. 60 коп.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Південне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Одеса) подало апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначається, що позивачем у скарзі від 05.09.2019 питання щодо особистої участі при її розгляді не ставилося, тому твердження позивача про обов`язок розгляду скарги відповідачем за участю ОСОБА_1 , є таким, що не відповідає вимогам  чинного законодавства. Також вказує, що судом першої інстанції не прийнято до уваги, що скаргу позивача розглянуто об`єктивно та надано відповідь на всі поставлені в зверненні питання.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного. 
Судом першої інстанції встановлено, що 05.09.2019 року ОСОБА_1 звернулася до начальника Головного територіального управління юстиції у Херсонській області Хутковського К.В. зі скаргою, якій просила:
1) повідомити:  хто, коли, в який спосіб та яку суму сплатив від її  імені за видачу свідоцтва про право на спадщину з реєстровим № 3-489;
2) повідомити: де зараз знаходиться свідоцтво про право на спадщину з реєстровим № 3-489;
3) повідомити: чи є документи щодо перерахування на відповідні рахунки коштів у сумі 400 грн., отриманих від неї нотаріусом ОСОБА_2 при відкритті спадкової справи (дата сплати грошей відповідає даті подання мною заяви до нотаріальної контори);
4) вжити заходи щодо усунення порушення нотаріусом ОСОБА_3 права на отримання Свідоцтва з оплатою нотаріальних послуг згідно з чинним законодавством;
5) забезпечити оприлюднення "Тарифів за надання додаткових послуг правового характеру, які не пов`язані з вчиненням нотаріальних дій, а також послуг технічного характеру, які надаються державними нотаріусами Херсонської області", затверджених наказом Головного територіального управління юстиції у Херсонській області від 17 жовтня 2018 року 1060/9, в приміщеннях нотаріальних контор міста та області з метою забезпечення прав громадян знати про вартість додаткових послуг та умови їх надання.
За наявності платіжних документів просила надати їх копії.
За результатами розгляду справи листом від 04.10.2019 року № К-664-4 ОСОБА_1 повідомлено про те, що  свідоцтво про право на спадщину за реєстровим № 3-489 від 07.08.2019 зареєстровано у Спадковому реєстрі згідно витягу № 57125618 від 07.08.2019.
Державний нотаріус Гіліна М.Г. пояснила, що ОСОБА_1 особисто отримала один примірник свідоцтва про право на спадщину, а також заперечує інформацію про намір направлення її для отримання виданого свідоцтва до завідуючої Другої Херсонської державної нотаріальної контори.
Згідно квитанцій, що зберігаються у справах держнотконтори ОСОБА_1 було сплачено наступні платежі:
- 102,00 грн. - за витяги зі Спадкового реєстру щодо наявності або відсутності спадкових справ і заповітів/спадкових договорів, що передбачено вимогами підпункту 3.4 пункту 3 наказу Міністерства юстиції України 07.07.2011 № 1810/5 "Про затвердження Положення про Спадковий реєстр" (квитанція № СВ01307889/1, видана ПАТ "БАНК ВОСТОК" від 21.03.2019, на ім`я ОСОБА_1 );
- 244,00 грн. - за надання додаткових послуг правового характеру, які не пов`язані із вчинюваними нотаріальними діями, а також послуг технічного характеру, які надаються державними нотаріусами Херсонської області, згідно Тарифів (квитанція № СВ01956779/1, видана ПАТ "БАНК ВОСТОК" від 07.08.2019. на ім`я ОСОБА_1 ), а саме: складання проекту запиту про витребовування відомостей, документів, необхідних для вчинення нотаріальної дії; виготовлення (друкування) документів - свідоцтва;
- 18,00 грн. - за використання одного спеціального бланку нотаріального документа (квитанція № СВ01956780/1, видана ПАТ "БАНК ВОСТОК" від 07.08.2019, на ім`я ОСОБА_1 );
- 160,00 грн. - за здійснення під час вчинення нотаріальної дії двох пошуків відомостей про зареєстровані речові права, їх обтяження на об`єкт нерухомого майна у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (№ СВ01956778/1, видана ПАТ "БАНК ВОСТОК" від 07.08.2019, на ім`я ОСОБА_1 );
- 51,00 грн. - за формування у Спадковому реєстрі реєстраційного запису про видачу свідоцтва про право на спадщину (№ СВ01956781/1, видана ПАТ "БАНК ВОСТОК" від 07.08.2019, на ім`я ОСОБА_1 ).
Проте, під час заведення спадкової справи та встановлення складу спадкового майна ОСОБА_3 не залишено та не зареєстровано в журналі реєстрації вихідних документів довідку щодо переліку необхідних документів для оформлення спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину, із зазначенням розміру плати за вчинення відповідних дій, що унеможливлює встановлення та перевірку факту видачі такої довідки.
Що стосується відсутності тарифів повідомлено, що "Кімнати для очікування громадянами вчинення нотаріальної дії усіх державних нотаріальних контор Херсонської області оснащені стендами з довідково-інформаційними матеріалами для громадян, на яких, у тому числі, розміщено Тарифи. Крім того, з вищезгаданими тарифами громадяни можуть ознайомитись на офіційному веб-сайті Головного територіального управління юстиції у Херсонській області (http://iustks.gov.ua/tarifi-ta- umovi-otrimannya-poslug/).
Повідомлено, що  надання копій платіжних документів про сплату за видачу свідоцтва про право на спадщину, до компетенції управління юстиції не відноситься. Тому, з метою отримання роз`яснень, довідок щодо умов оплати, отримання копій платіжних документів  необхідно звернутися безпосередньо до Другої Херсонської державної нотаріальної контори.
Крім того, у ході розгляду звернення, згідно пояснень державного нотаріуса ОСОБА_3 , факт отримання державним нотаріусом коштів у розмірі 400 грн. готівкою, а також факт необхідності сплати  коштів у розмірі 1800 грн. не підтверджено.
Додатково повідомлено, що результати розгляду звернення буде розглянуто на оперативній нараді при керівництві Головного територіального управління юстиції у Херсонській області.
Відповідно до протоколу оперативної наради Головного територіального управління юстиції у Херсонській області від 15.10.2019 року № 64 вирішили суворо попередити державного нотаріуса Другої Херсонської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 про дотримання вимог чинного законодавства, що стосується оплати послуг правового та технічного характеру. 
Не погодившись із діями відповідача позивач звернувся до суду з даним позовом.
Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги прийшов до висновку про зобов`язання відповідача повторно розглянути  скаргу ОСОБА_1  від 05.09.2019 року вхідний № К-664-4 та прийняти рішення, з урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні, оскільки суб`єктом владних повноважень не виконано вимоги норм закону №393/96-ВР в частині покладених на нього обов`язків щодо розгляду звернення.
Надаючи правову оцінку рішенню суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.
Питання практичної реалізації особою наданого їй  Конституцією України  права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян, відповідно до їх статуту, пропозиції про поліпшення їхньої діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів урегульовано  Законом України «Про звернення громадян» від 02 жовтня 1996 року №393/96-ВР (далі - Закон №393/96-ВР).
Відповідно до частини першої статті 3 Закону №393/96-ВР  під зверненнями громадян слід розуміти викладені в письмовій або усній формі пропозиції (зауваження), заяви (клопотання) і скарги.
Скарга - звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об`єднань громадян, посадових осіб.  
Згідно  статті 4 Закону №393/96-ВР  до рішень, дій (бездіяльності), які можуть бути оскаржені, належать такі у сфері управлінської діяльності, внаслідок яких: порушено права і законні інтереси чи свободи громадянина (групи громадян); створено перешкоди для здійснення громадянином його прав і законних інтересів чи свобод; незаконно покладено на громадянина які-небудь обов`язки або його незаконно притягнуто до відповідальності.
Статтею 7 Закону №393/96-ВР  визначено, що звернення, оформлені належним чином і подані у встановленому порядку, підлягають обов`язковому прийняттю та розгляду. Забороняється відмова в прийнятті та розгляді звернення з посиланням на політичні погляди, партійну належність, стать, вік, віросповідання, національність громадянина, незнання мови звернення. Якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення. У разі якщо звернення не містить даних, необхідних для прийняття обгрунтованого рішення органом чи посадовою особою, воно в той же термін повертається громадянину з відповідними роз`ясненнями. Забороняється направляти скарги громадян для розгляду тим органам або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються.
Порядок розгляду звернень у формі заяв та скарг визначений статтями 15 та 16 вищевказаного Закону.
Згідно частин 1, 3, 4  статті 15 Закону №393/96-ВР  органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).
Відповідь за результатами розгляду заяв (клопотань) в обов`язковому порядку дається тим органом, який отримав ці заяви і до компетенції якого входить вирішення порушених у заявах (клопотаннях) питань, за підписом керівника або особи, яка виконує його обов`язки.
Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на  Закон  і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення.
Відповідно до частини 1  статті 16 Закону №393/96-ВР  скарга на дії чи рішення органу державної влади, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, об`єднання громадян, засобів масової інформації, посадової особи подається у порядку підлеглості вищому органу або посадовій особі, що не позбавляє громадянина права звернутися до суду відповідно до чинного законодавства, а в разі відсутності такого органу або незгоди громадянина з прийнятим за скаргою рішенням - безпосередньо до суду.
Статтею 18 Закону №393/96-ВР визначено права громадянина при розгляді заяви чи скарги. Зокрема, громадянин, який звернувся із заявою чи скаргою до органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, засобів масової інформації, посадових осіб, має право: 
особисто викласти аргументи особі, що перевіряла заяву чи скаргу, та брати участь у перевірці поданої скарги чи заяви; знайомитися з матеріалами перевірки; 
подавати додаткові матеріали або наполягати на їх запиті органом, який розглядає заяву чи скаргу; бути присутнім при розгляді заяви чи скарги; 
користуватися послугами адвоката або представника трудового колективу, організації, яка здійснює правозахисну функцію, оформивши це уповноваження у встановленому законом порядку; 
одержати письмову відповідь про результати розгляду заяви чи скарги; висловлювати усно або письмово вимогу щодо дотримання таємниці розгляду заяви чи скарги; вимагати відшкодування збитків, якщо вони стали результатом порушень встановленого порядку розгляду звернень.
Згідно статті 19 Закону №393/96-ВР  органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані: 
об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги; 
у разі прийняття рішення про обмеження доступу громадянина до відповідної інформації при розгляді заяви чи скарги скласти про це мотивовану постанову; 
на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу;
відміняти або змінювати оскаржувані рішення у випадках, передбачених законодавством України, якщо вони не відповідають закону або іншим нормативним актам, невідкладно вживати заходів до припинення неправомірних дій, виявляти, усувати причини та умови, які сприяли порушенням; забезпечувати поновлення порушених прав, реальне виконання прийнятих у зв`язку з заявою чи скаргою рішень; 
письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення; вживати заходів щодо відшкодування у встановленому законом порядку матеріальних збитків, якщо їх було завдано громадянину в результаті ущемлення його прав чи законних інтересів, вирішувати питання про відповідальність осіб, з вини яких було допущено порушення, а також на прохання громадянина не пізніш як у місячний термін довести прийняте рішення до відома органу місцевого самоврядування, трудового колективу чи об`єднання громадян за місцем проживання громадянина; 
у разі визнання заяви чи скарги необґрунтованою роз`яснити порядок оскарження прийнятого за нею рішення; не допускати безпідставної передачі розгляду заяв чи скарг іншим органам; особисто організовувати та перевіряти стан розгляду заяв чи скарг громадян, вживати заходів до усунення причин, що їх породжують, систематично аналізувати та інформувати населення про хід цієї роботи.
Аналіз викладених норм свідчить про те, що громадянин, який звернувся із заявою до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, підприємства, установи організації має право, зокрема бути належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду його заяви, бути присутнім на її розгляді.
Право ж заявника бути присутнім при розгляді заяви чи скарги забезпечується обов`язком на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу.
Крім того, зміст наведених положень Закону №393/96-ВР дає підстави для висновку, що органи, до яких направлені звернення, зобов`язані об`єктивно і вчасно їх розглядати, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їхнє виконання, повідомляти осіб про наслідки розгляду заяв.
Як вбачається з матеріалів справи, 05.09.2019 року ОСОБА_1 звернулася до начальника Головного територіального управління юстиції у Херсонській області Хутковського К.В. зі скаргою, якій просила:
1) повідомити:  хто, коли, в який спосіб та яку суму сплатив від її  імені за видачу свідоцтва про право на спадщину з реєстровим № 3-489;
2) повідомити: де зараз знаходиться свідоцтво про право на спадщину з реєстровим № 3-489;
3) повідомити: чи є документи щодо перерахування на відповідні рахунки коштів у сумі 400 грн., отриманих від неї нотаріусом ОСОБА_2 при відкритті спадкової справи (дата сплати грошей відповідає даті подання мною заяви до нотаріальної контори);
4) вжити заходи щодо усунення порушення нотаріусом ОСОБА_3 права на отримання Свідоцтва з оплатою нотаріальних послуг згідно з чинним законодавством;
5) забезпечити оприлюднення "Тарифів за надання додаткових послуг правового характеру, які не пов`язані з вчиненням нотаріальних дій, а також послуг технічного характеру, які надаються державними нотаріусами Херсонської області", затверджених наказом Головного територіального управління юстиції у Херсонській області від 17 жовтня 2018 року 1060/9, в приміщеннях нотаріальних контор міста та області з метою забезпечення прав громадян знати про вартість додаткових послуг та умови їх надання.
За наявності платіжних документів просила надати їх копії.
Зі змісту адміністративного позову вбачається, що позивачем оскаржуються дії відповідача з підстав здійснення розгляду її скарги без її участі та без перевірки всіх викладених в ній фактів.
Як вбачається із матеріалів справи, відповідно до копії листа відповідача від 04.10.2019 року № К-664-4, доданого до листа від 25.10.2019 року № 04-21/6891, відповідач провів перевірку за  скаргою позивача, тобто скарга, подана позивачем, розглянута без її участі.
Верховний Суд у постанові від 31 січня 2019 року у справі № 826/12287/16 акцентував увагу, що право заявника бути присутнім при розгляді заяви чи скарги забезпечується обов`язком на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу. При цьому Верховний Суд не погодився з позицією, що дане право не є абсолютним та залежить від певних умов та обставин; зокрема, може бути реалізовано особою на власний розсуд у відповідності до його волі та бажання, однак лише у разі, якщо розгляд звернення відбувається на засіданні відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу і якщо такий порядок розгляду передбачено законодавством. Натомість, Верховний Суд, вважаючи такий висновок помилковим, зазначив, що ані Закон України «Про звернення громадян», ані будь-який інший нормативний акт не ставить у залежність можливість реалізації права особи особисто викласти аргументи особі, що перевіряла його скаргу, від форми розгляд цієї скарги (колегіально, одноособово тощо).
Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що норма статті 19 Закону України «Про звернення громадян» зобов`язує органи державної влади на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу.
Аналогічного змісту висновки викладено у постановах Верховного Суду від 28.11.2018 року у справі №820/4881/17, від 31.10.2019 року у справі № 826/13435/15, від24.10.2019 року у справі № 826/5333/17.
Водночас, суд першої інстанції не взяв до уваги, що обов`язковою умовою для участі скаржника у розгляді його звернення є зазначення останнім у тексті звернення про своє бажання бути присутнім під час такого розгляду, разом з тим позивачка такого бажання не виявила, а тому у відповідача не виникло обов`язку  проводити розгляд скарги за її участю.
Щодо позбавлення позивача права особисто викласти аргументи особі, що перевіряла скаргу, та брати участь у її перевірці; подати наявні додаткові матеріали (рахунки, надані їй нотаріусом на листах із текстами проектів нотаріальних документів із персональними даними клієнтів нотаріальної контори та іншими, ніж зазначено в листі, сумами); наполягати на перевірці часу формування у Спадковому реєстрі запису про реєстрацію Свідоцтва за № 3-489 та на співставленні цього часу із часом оплати нотаріальних послуг за квитанціями від  імені позивача, то колегія суддів також зазначає що позивачкою таке клопотання заявлено не було.
При цьому, позивачка не була позбавлена права надати всі документи, які маються в її розпорядженні та які на її домку стосуються викладеного у скарзі питання, в свою чергу  позивачем також не наведено жодного доказу щодо перешкоджання відповідачем здійснити таке право, а отже доводи позивача в цій частині є безпідставними та помилково прийняті до уваги судом першої інстанції.
Крім того, колегія суддів зазначає, що відповідачем скарга позивача була розглянута відповідно до вимог законодавства щодо її обґрунтованості, об`єктивно, з перевіркою всіх викладених в ній фактів.
Так, За результатами розгляду справи листом від 04.10.2019 року № К-664-4 ОСОБА_1 повідомлено про те, що  свідоцтво про право на спадщину за реєстровим № 3-489 від 07.08.2019 зареєстровано у Спадковому реєстрі згідно витягу № 57125618 від 07.08.2019.
Державний нотаріус Гіліна М.Г. пояснила, що ОСОБА_1  особисто отримала один примірник свідоцтва про право на спадщину, а також заперечує інформацію про намір направлення її для отримання виданого свідоцтва до завідуючої Другої Херсонської державної нотаріальної контори.
Згідно квитанцій, що зберігаються у справах держнотконтори ОСОБА_1 було сплачено наступні платежі:
- 102,00 грн. - за витяги зі Спадкового реєстру щодо наявності або відсутності спадкових справ і заповітів/спадкових договорів, що передбачено вимогами підпункту 3.4 пункту 3 наказу Міністерства юстиції України 07.07.2011 № 1810/5 "Про затвердження Положення про Спадковий реєстр" (квитанція № СВ01307889/1, видана ПАТ "БАНК ВОСТОК" від 21.03.2019, на ім`я ОСОБА_1 );
- 244,00 грн. - за надання додаткових послуг правового характеру, які не пов`язані із вчинюваними нотаріальними діями, а також послуг технічного характеру, які надаються державними нотаріусами Херсонської області, згідно Тарифів (квитанція № СВ01956779/1, видана ПАТ "БАНК ВОСТОК" від 07.08.2019. на ім`я ОСОБА_1 ), а саме: складання проекту запиту про витребовування відомостей, документів, необхідних для вчинення нотаріальної дії; виготовлення (друкування) документів - свідоцтва;
- 18,00 грн. - за використання одного спеціального бланку нотаріального документа (квитанція № СВ01956780/1, видана ПАТ "БАНК ВОСТОК" від 07.08.2019, на ім`я ОСОБА_1 );
- 160,00 грн. - за здійснення під час вчинення нотаріальної дії двох пошуків відомостей про зареєстровані речові права, їх обтяження на об`єкт нерухомого майна у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (№ СВ01956778/1, видана ПАТ "БАНК ВОСТОК" від 07.08.2019, на ім`я ОСОБА_1 );
- 51,00 грн. - за формування у Спадковому реєстрі реєстраційного запису про видачу свідоцтва про право на спадщину (№ СВ01956781/1, видана ПАТ "БАНК ВОСТОК" від 07.08.2019, на ім`я ОСОБА_1 ).
Проте, під час заведення спадкової справи та встановлення складу спадкового майна ОСОБА_3 не залишено та не зареєстровано в журналі реєстрації вихідних документів довідку щодо переліку необхідних документів для оформлення спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину, із зазначенням розміру плати за вчинення відповідних дій, що унеможливлює встановлення та перевірку факту видачі такої довідки.
Що стосується відсутності тарифів повідомлено, що "Кімнати для очікування громадянами вчинення нотаріальної дії усіх державних нотаріальних контор Херсонської області оснащені стендами з довідково-інформаційними матеріалами для громадян, на яких, у тому числі, розміщено Тарифи. Крім того, з вищезгаданими тарифами громадяни можуть ознайомитись на офіційному веб-сайті Головного територіального управління юстиції у Херсонській області (http://iustks.gov.ua/tarifi-ta- umovi-otrimannya-poslug/).
Повідомлено, що  надання копій платіжних документів про сплату за видачу свідоцтва про право на спадщину, до компетенції управління юстиції не відноситься. Тому, з метою отримання роз`яснень, довідок щодо умов оплати, отримання копій платіжних документів  необхідно звернутися безпосередньо до Другої Херсонської державної нотаріальної контори.
Крім того, у ході розгляду звернення, згідно пояснень державного нотаріуса ОСОБА_3 , факт отримання державним нотаріусом коштів у розмірі 400 грн. готівкою, а також факт необхідності сплати  коштів у розмірі 1800 грн. не підтверджено.
Додатково повідомлено, що результати розгляду звернення буде розглянуто на оперативній нараді при керівництві Головного територіального управління юстиції у Херсонській області.
Відповідно до протоколу оперативної наради Головного територіального управління юстиції у Херсонській області від 15.10.2019 року № 64 вирішили суворо попередити державного нотаріуса Другої Херсонської державної нотаріальної контори ОСОБА_3 про дотримання вимог чинного законодавства, що стосується оплати послуг правового та технічного характеру. 
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що Головним територіальними управлінням юстиції у Херсонській області в межах компетенції перевірено факти, викладені у скарзі ОСОБА_1 та позивачу надано вичерпану відповідь листом від 04.10.2019 року за вих. № К-664-4, а отже позов задоволенню не підлягає, що помилково не встановлено судом першої інстанції.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
На підставі вищенаведеного, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставин, що мають значення для справи, висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, не відповідають обставинам справи та порушення норм процесуального права призвело до неправильного вирішення справи, у зв`язку з чим, з урахуванням ст. 317 КАС України, наявні підстави для скасування рішення суду першої інстанції з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) задовольнити.
Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 29 січня 2021 року скасувати.
Ухвалити по справі нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), третя особа - Державний нотаріус Другої Херсонської державної нотаріальної контори Гіліна Марина Григорівна про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.
                                                                                   Повний текст постанови складено та підписано 13 травня 2021 року. 

Головуючий суддя:                                                                                  О.В. Лук`янчук 

Суддя:                                                                                                       А. І. Бітов

Суддя:                                                                                                       І. Г. Ступакова