ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/10850/19                                                                          Суддя першої інстанції: Пащенко К.С.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  06 квітня 2021 року                                                                                            м. Київ
          Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
          головуючого судді          - Пилипенко О.Є.  
          суддів                              - Беспалова О.О. та Собківа Я.М., 
          при секретарі                    - Василенко Ю.А., 
          розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ТМО - Сервіс» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТМО - Сервіс» до Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И Л А :

У червні 2019 року позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ТМО - Сервіс» звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов'язання вчинити дії, в якому просив: 
- визнати  протиправними дії ДАБК м. Києва в особі начальника управління контролю за будівництвом Євдокименка А.В. щодо проведення в період з 07.02.2019 року до 20.02.2019 року та з 28.05.2019 року до 29.05.2019 року позапланової перевірки дотримання ТОВ «ТМО-Сервіс» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;
- визнати протиправним і скасувати припис, виданий ТОВ «ТМО-Сервіс» начальником управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Євдокименком А.В. від 29.05.2019 року;
- визнати протиправною і скасувати постанову № 52/19/073-4977 від 04.06.2019 року про визнання ТОВ «ТМО-Сервіс» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 4 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю «ТМО-Сервіс».
Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 листопада 2020 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Не погоджуючись з судовим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю «ТМО-Сервіс» звернувся із апеляційною скаргою, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.
26 березня 2021 року, відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду Вх.№ 12391, Департаментом з питань державного архітектурно - будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надіслано до суду відзив на апеляційну скаргу, відповідно до змісту якого, відповідач повністю заперечує проти задоволення вимог апеляційної скарги, наголошує, що перевірка позивача проводилась, в тому числі на підставі Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», з урахуванням особливостей законодавства у відповідній сфері, зокрема Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та вимог Порядку № 553, у зв'язку з чим доводи позивача про порушення порядку проведення перевірки є необґрунтованими, крім того, зазначає, що з наявних матеріалів справи, а саме планів інвентаризації, вбачається, що ТОВ «ТМО-Сервіс» у період між виконанням технічних інвентаризацій від 16.02.2001 року та 03.02.2006 року самочинно, без дозволу на виконання будівельних робіт, виконані будівельні роботи з добудови нежитлових приміщень до нежитлової будівлі на вул. Лук'янівській 1, літ «А» зі сторони приміщень № 20, 19, № IV, та у внутрішньому дворі нежитлової будівлі, де була розташована рампа, у яких, на момент перевірки розташований магазин «Фора», саме за вищевказане порушення (експлуатація приміщень, що не прийняті в експлуатацію) позивача і було притягнуто до відповідальності та застосовано штраф.   
Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У відповідності до ст.. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що припис, виданий ТОВ «ТМО-Сервіс» начальником управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Євдокименком А.В. від 29.05.2019 року та постанова № 52/19/073-4977 від 04.06.2019 про визнання ТОВ «ТМО-Сервіс» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 4 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю «ТМО-Сервіс», винесені компетентним органом на підставі та в межах норм чинного законодавства, факт добудови та перепланування приміщень, вбачається, в тому числі з  планів інвентаризацій від 11.05.2000 року та 03.12.2006 року, що свідчить про обґрунтованість доводів відповідача про порушення ТОВ «ТМО-Сервіс» вимог містобудівного законодавства.
Колегія суддів, перевіривши доводи апеляційної скарги, вважає вказаний висновок суду першої інстанції обґрунтованим, з огляду на наступне.
Як встановлено судом та вбачається з наявних матеріалів справи, у період з 07.02.2019 року по 20.02.2019 року та з 28.05.2019 року по 29.05.2019 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було проведено позапланову перевірку щодо дотримання ТОВ «ТМО-Сервіс» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті на вул. Лук'янівській, 1, літ. «А» у Шевченківському районі м. Києва.
За результатами проведеної перевірки було складено акт № б/н від 29.05.2019 року, яким встановлено порушення ТОВ «ТМО-Сервіс» ст. 29 Закону України «Про планування і забудову територій», ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме ТОВ «ТМО-Сервіс» самочинно та без дозволу на виконання будівельних робіт виконані будівельні роботи з добудови нежитлових приміщень та допущено експлуатацію самочинно побудованих і не введених в експлуатацію приміщень.
29.05.2019 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагається заборонити експлуатацію самочинно побудованого об'єкта з 29.05.2019 року до усунення порушень у відповідності до вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; у термін до 29.07.2019 року усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у встановленому законодавством порядку.
04.06.2019 року відповідачем було винесено постанову № 52/19/073-4977 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Позивач, вважаючи дії щодо проведення перевірки, припис та постанову  протиправними, звернувся до суду з даним позовом за захистом своїх прав та інтересів. 
Надаючи правову оцінку обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апелянта, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI(далі по тексту - Закон № 3038-VI) встановлені правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Однією з функцій управління у сфері містобудівної діяльності є контроль за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, проектної документації (пункту 6 частини 1 статті 7 Закону № 3038-VI).
          За приписами частини 4 статті 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов'язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об'єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.
Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Згідно з абзацу 2 пункт 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі по тексту - Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.
У відповідності до пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об'єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.
Згідно з пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб`єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій; перевірка виконання суб`єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Підпунктом 3 пункту 11 Порядку № 553 визначено, що посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно - будівельного контролю мають право видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Згідно з положеннями пункту 9 Порядку № 553 державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.
Відповідно до пункту 14 Порядку № 553 суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, зобов'язаний, зокрема, надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно - будівельного контролю.
Також, пунктом 16 Порядку № 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно - будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (пункт 17 Порядку № 553).
Відповідно до пункту 18 Порядку № 553 керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно - будівельного контролю за результатами проведеної на об'єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно - будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об'єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.
Пунктом 19 Порядку № 533 також передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб'єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Із системного аналізу наведених правових норм можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб'єкта містобудівної діяльності або його представника.
Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 810/3517/17, від 22 жовтня 2018 року у справі № 153/876/17, від 10 липня 2019 року у справі № 521/17659/17.          
Як вбачається із матеріалів справи, позапланова перевірка позивача була проведена на підставі  звернення КП «Київжитлоспецексплуатація» від 23.07.2018 року № 062/15/1/13-3651 та у період з 07.02.2019 року до 20.02.2019 року та з 28.05.2019 року до 29.05.2019 року.
В апеляційній скарзі та в позовній заяві ТОВ «ТМО-Сервіс» наголошено, що відповідачем порушено строки проведення позапланової перевірки, оскільки позивач є суб'єктом малого підприємництва, а в силу вимог ч. 4 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб'єктів малого підприємництва - двох робочих днів, проте колегія суддів вважає такі доводи позивача необґрунтованими, з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 4 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи контролю здійснюються, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Відповідно до ч. 5 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
В силу приписів ч. 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Такий Порядок, як зазначалось вище, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.
Відповідно до абз. 10 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Виходячи з аналізу вищевказаних норм та з урахуванням особливостей, передбачених для перевірок, що здійснюються саме органами державного архітектурно - будівельного контролю, строк проведення позапланової перевірки органами ДАБК складає не більше десяти робочих днів з можливістю одноразового продовження за рішенням керівника органу ДАБК не більше як на два робочих дні.
Так, як вірно встановлено судом першої інстанції, перевірка проводилась у період 07.02.2019 року до 20.02.2019 року (десять робочих днів).
27.05.2019 року Директору ДАБК м. Києва було адресовано службову записку, у якій зазначено про необхідність продовження строку перевірки на два робочих дні, а саме з 28.05.2019 року по 29.05.2019 року.
Директором ДАБК м. Києва на службовій записці від 27.05.2019 року проставлено підпис, який можна вважати рішенням про продовження строку перевірки, оскільки керівник, отримавши службову записку, фактично проставлянням підпису погоджує продовження строку такої перевірки.
Схожого висновку дійшов і Верховний Суд у своїй постанові від 21.02.2018 року справі № 757/40310/16-а (адміністративне провадження № К/9901/3013/17), відповідно до якого продовження строку перевірки на підставі службової записки чи шляхом проставлення резолюції, у контексті предмету спору, може вважатися письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
З огляду на вищевикладене, строки проведення заходу державного архітектурно-будівельного контролю не порушено, а продовження строку позапланової перевірки відбулося у належний спосіб, що спростовує доводи апелянта в цій частині.
Як зазначалось вище, обов`язковою умовою проведення контрольного заходу є вручення суб`єкту господарювання направлення на проведення перевірки. Відповідачем до матеріалів відзиву на позовну заяву було додано копію направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 24.01.2019 року № б/н, з якої вбачається, що копію вказаного направлення 07.02.2020 року отримала директор Лісова Л.І. 
Також до матеріалів справи додано копію направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 28.05.2019 року № б/н, з якої вбачається, що копію вказаного направлення 28.05.2020 року отримала директор Лісова Л.І. До того ж, у матеріалах справи міститься наказ від 14.04.2006 № 10-а/вк, яким Лісову Людмилу Іванівну з 14.04.2006 р. прийнято на посаду Генерального директора ТОВ «ТМО-Сервіс».
З огляду на те, що матеріалами справи підтверджено факт вручення позивачу направлення на проведення перевірки, відсутні порушення вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» щодо порядку проведення такої перевірки.
Щодо тверджень позивача про те, що у направленнях на перевірку не вказано перелік питань, щодо яких здійснюватиметься державний архітектурно-будівельний контроль, варто зазначити наступне.
Як зазначалося судом вище, позапланова перевірка ТОВ «ТМО-Сервіс» проводилась на підставі направлень від 24.01.2019 року № б/н та від 28.05.2019 № б/н.
Уніфіковані форми акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання підготовчих та будівельних робіт, та направлення для проведення планового (позапланового) заходу затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 р. № 240.
Питання, які підлягають перевірці під час здійснення державного архітектурно- будівельного контролю у сфері містобудівної діяльності містяться у розділі VI уніфікованого акта, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Підставою для проведення позапланової перевірки стало звернення КП «Київжитлоспецексплуатація» від 23.07.2018 року № 062/15/1/13-3651, в якому ініціатором звернення було перелічено перелік можливих порушень містобудівного законодавства.
Крім того, форма направлення для проведення планового (позапланового) заходу, затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства 15.05.2012 р. № 240, не передбачає зазначення конкретних питань перевірки (відсутні відповідні графи (поля) для переліку таких питань).
Оскільки, направлення від 24.01.2019 р. № б/н та від 28.05.2019 р. № б/н містять посилання на сферу здійснення державного контролю - «щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил», колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що направлення не повинно містити розширеного переліку питань перевірки.
Щодо суті встановлених правопорушень у сфері містобудівної діяльності, варто зазначити наступне.
          Так, згідно висновків акту перевірки встановлено наступні порушення: 
-          ст. 29 Закону України «Про планування і забудову територій», оскільки згідно договору купівлі-продажу будівлі (споруди, приміщення) при викупі від 30.09.2000 рокуТОВ «ТМО-Сервіс» купило 40/100 частини нежитлового приміщення, яке знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Лук'янівська, 1. Вказані нежитлові приміщення мають площу 954,40 кв.м. і складаються з слідуючих приміщень: приміщення 1-го поверху площею 627,0 кв.м., приміщення 2-го поверху площею 271,4 кв.м., надбудоване технічне приміщення площею 20,3 кв.м., підвальне приміщення площею 35,7 кв.м., загальна площа всього нежитлового будинку 2 397,8 кв.м. Згідно плану за поверхами на будівлю літери «А» по вул. Лук'янівській, 1, наявна відмітка про добудову із сторони приміщень № 20, № 19, № IV та добудову у внутрішньому дворі, де була розташована рампа; до того ж, дозвіл на добудову приміщень № 50, № 47, перепланування та приєднання місць спільного користування в БТІ не поданий. Встановлено, що ТОВ «ТМО-Сервіс» самочинно без дозволу на виконання будівельних робіт виконані будівельні роботи з добудови нежитлових приміщень до нежитлової будівлі зі сторони приміщень № 20, № 19 та № IV та у внутрішньому дворі нежитлової будівлі, де була розташована рампа, у яких на момент перевірки розташований магазин «Фора»; 
-          ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - встановлено, що ТОВ «ТМО-Сервіс» експлуатує самочинно побудовані не прийняті в експлуатацію нежитлові приміщення у нежитловому будинку на вул. Лук'янівській, 1, літ. «А» шляхом надання їх у оренду ТОВ «Фора».
Відповідно до договору купівлі-продажу будівлі (споруди, приміщення) при викупі № 711 від 13.09.2000 року, продавець (Регіональне відділення Фонду державного майна України по м. Києву) продав, а покупець (ТОВ «ТМО-Сервіс») купило 40/100 частин нежитлового приміщення, яке знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Лук'янівська, 1, літ. А. Вказані нежитлові приміщення площею 954,40 кв.м. і складаються з слідуючих приміщень: приміщення 1-го поверху площею 627,0 кв.м., приміщення 2-го поверху площею 271,4 кв.м., надбудоване технічне приміщення площею 20,3 кв.м., підвальне приміщення площею 35,7 кв.м. Весь нежитловий будинок загальною площею 2 397,8 кв.м.
14.02.2019 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва звернувся із листом до КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації», у якому просив надати копії матеріалів інвентаризаційної справи та копії технічного паспорту на нежитлові приміщення загальною площею 954,4 кв.м., що складають 40/100 частини від нежитлового будинку загальною площею 2 397,8 кв.м.
26.04.2019 року КП Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» за вих. № 062/14-6535 (И-2019) надало запитувані матеріали.
До матеріалів справи долучено план за поверхами на будівлю літери «А» по вулиці Лук'янівській, 1, з якого вбачається, що на 1 поверсі здійснено добудову зі сторони приміщень № 19, № 20 та № IV. Також із зазначеного плану вбачається добудова і у внутрішньому дворі.
З журналу підрахунку площі житлового будинку з нежитловими (вбудованими) приміщеннями вбачається, що дозвіл на добудову приміщень № 50 та № 47, перепланування та приєднання місць спільного користування в БТІ не поданий.
Відповідно до ст. 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Статтею 29 Закону України «Про планування і забудову територій», який був чинним на момент існування спірних правовідносин, дозвіл на виконання будівельних робіт - це документ, що засвідчує право забудовника та підрядника на виконання будівельних робіт, підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд, видачу ордерів на проведення земляних робіт.
Здійснення будівельних робіт на об'єктах містобудування без дозволу на виконання будівельних робіт або його перереєстрації, а також здійснення не зазначених у дозволі будівельних робіт вважається самовільним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно з законодавством.
Колегія суддів наголошує, що згідно з планами інвентаризацій від 11.05.2000 року та 03.12.2006 року, інших документів, які наявні в матеріалах справи, вбачається, що ТОВ «ТМО-Сервіс» здійснено добудови та перепланування приміщень самочинно у періоді до кінця 2006 року.
Проте, відповідно до ч. 11 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» штраф може бути накладено на суб'єктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніш як через три роки з дня його вчинення.
Зазначений припис ч. 11 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» кореспондується із п. 6 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244.
З огляду на те, що спірний випадок добудови (самовільного будівництва) був здійснений до кінця 2006 року, то штраф за таке правопорушення накласти на ТОВ «ТМО-Сервіс» неможливо. Відтак, як видно з матеріалів справи, постанова про накладення штрафу по цьому правопорушенню відповідачем і не виносилась.
Натомість, постанова № 52/19/073-4977 від 04.06.2019 року винесена у зв'язку з порушенням ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Так, відповідно до ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Відповідно до п. 16 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.
Відповідно до п. 17 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, справа може розглядатися за участю суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.
Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.
Неприбуття суб'єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.
На виконання зазначених норм, відповідач у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 29.05.2019 року, який отриманий керівником ТОВ «ТМО-Сервіс» 29.05.2019 року, повідомив ТОВ «ТМО-Сервіс» про те, що розгляд справи відбудеться о 10.00 04.06.2019.
Відповідно до п. 22 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до п. 23 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, у постанові про накладення штрафу та постанові про закриття справи зазначаються: посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка винесла постанову; дата розгляду справи; відомості про суб'єкта містобудування, щодо якого розглядається справа (для фізичних осіб - підприємців: прізвище, ім'я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання/реєстрації, місце роботи, посада, відомості про документ, що посвідчує особу (назва, серія, номер, дата видачі, орган, що його видав), реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття такого номера), інші відомості; для юридичних осіб: найменування, місцезнаходження, код згідно з ЄДРПОУ, посада, прізвище, ім'я, по батькові керівника, інші відомості); обставини, установлені під час розгляду справи; нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено; положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення; прийняте у справі рішення.
У постанові зазначаються порядок і строк її оскарження.
Постанова підписується уповноваженою посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка розглянула справу, та скріплюється печаткою.
Так, аналіз форми і змісту постанови про накладення штрафу від 04.06.2019 р. № 52/19/073-4977 дозволяє стверджувати, що вона містить всі обов'язкові реквізити, які перераховано вище.
Відповідно до абз. 2 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, як експлуатація або використання об'єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об'єкта до експлуатації чи в акті готовності об'єкта до експлуатації, вчинені щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Так, правопорушення ТОВ «ТМО-Сервіс», що стосувалось порушення ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», було виявлено 29.05.2019 року, а постанову про накладення штрафу винесено 04.06.2019 року, тобто в межах шестимісячного строку з моменту виявлення такого правопорушення.
          Колегія суддів вважає необґрунтованими твердження апелянта, що відповідач не довів вчинення ТОВ «ТМО-Сервіс» правопорушення, передбаченого ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки у матеріалах справи наявні докази, які повною мірою підтверджують факти самочинного будівництва та використання таких самочинно добудованих об'єктів.          Щодо решти аргументів сторін, суд звертає увагу, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов'язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов'язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов'язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права. У зв'язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ТМО - Сервіс» - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 листопада 2020 року - без змін. 
Керуючись ст..ст. 241, 242, 308, 311, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -  
П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ТМО - Сервіс» - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 30 листопада 2020 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя:                                                                       О.Є.Пилипенко 

Суддя:                                                                                 О.О.Беспалов   

                                                                                                    Я.М.Собків             

Повний текст виготовлено 06 квітня 2021 року.