УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №278/1062/21 Головуючий у 1-й інст. Дубовік О. М. 
Категорія 59 Доповідач Борисюк Р. М. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2021 року 
       Житомирський апеляційний суд у складі:
головуючого судді         Борисюка Р.М.,
суддів         Микитюк О.Ю., Коломієць О.С.,
розглянувши у письмовому провадженні без повідомлення учасників у м. Житомирі  цивільну справу №278/1062/21 за матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей 
за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 18 травня 2021 року, постановлену під головуванням судді Дубовік О.М. у м. Житомирі,

в с т а н о в и в :
У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, в якому просила розірвати шлюб між нею та відповідачем, укладений 11 червня 2006 року, та визначити місце проживання їх двох неповнолітніх дітей з нею.
Ухвалою Житомирського районного суду Житомирської області від 18 травня 2021 року позовну заяву повернуто позивачу на підставі ч. 3 ст. 185 ЦПК України.
Позивачка подала апеляційну скаргу, в якій просить вказану ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом норм процессуального права. Зазначає, що ухвалою від 26.04.2021 її позовну заяву було залишено без руху. На виконання ухвали нею було подано оригінал свідоцтва про шлюб. Щодо інших недоліків, зазначених в ухвалі суду, а саме сплати судового збору за позовну вимогу про визначення місця проживання неповнолітніх дітей, залучення до участі у справі органу опіки і піклування, висновки суду першої інстанції не узгоджуються з позицією Верховного Суду, який вважає, що на стадії відкриття провадження у справі суд не вправі ставити вимоги про залучення органу опіки, оскільки лише при встановленні наявності чи відсутності спору суд може роз`яснити порядок вирішення спору. Оскільки на даній стадії неможливо встановити порядок розгляду, то і вимога про стягнення судового збору є необґрунтованою. Лише після відкриття та отримання заперечень можливо. Крім того, в частині позову про розірвання шлюбу вона виконала всі вимоги - надала оригінал свідоцтва про шлюб та сплатила судовий збір. Тому вважає, що судом прийнято ухвалу від 18.05.2021 про повернення всієї позовної заяви незаконно.
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими главою І розділу V ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Враховуючи наведене, розгляд справи здійснюється без повідомлення учасників справи.
       Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах ст. 367 ЦПК України, суд дійшов висновку, що апеляційна скарга повинна бути залишена без задоволення з огляду на наступне. 
Відповідно до частин першої, третьої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності.
Позовна заява - документ, який пред`являється позивачем до суду в установленій процесуальним законом формі та містить вимогу про примусовий захист порушеного права чи інтересу. 
Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 175 ЦПК України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником, або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема
-зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.
Будь-який позов має чітко виражену ціль, яка втілюється у формі позовних вимог, що їх викладає позивач у позовній заяві. 
Аналіз цієї норми дає підстави зробити висновок про те, що позовна вимога – виклад позивачем у позовній заяві (прохальній частині) способу захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.
Встановлено, що ухвалою Житомирського районного суду від 26 квітня 2021 року позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дітей залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам ст.ст.175, 177 ЦПК України, а ухвалою цього ж суду від 18 травня 2021 року позовну заяву повернуто ОСОБА_1 .
Повертаючи позовну заяву суд обґрунтовано виходив з того, що у позовній заяві та заяві про усунення недоліків відсутній виклад обставин та посилання на докази, що їх підтверджують щодо існування спору між батьками про визначення місця проживання дітей, водночас, позивачем заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру, а судовий збір сплачено за одну позовну вимогу в сумі 908,00 грн. Позовну заяву було і в цій частині залишено без руху, проте позивач всупереч вимогам ухвали від 26.04.2021 не надала відповідну квитанцію про сплату судового збору.
Доводи ОСОБА_1 про те, що нею не заявлялась вимога щодо визначення місця проживання дітей, спростовуються змістом її позовної заяви. Так, в прохальній частині позову вона зазначила: «винести рішення про розірвання шлюбу….», «залишити неповнолітніх дітей після розірвання шлюбу зі мною», тобто заявила дві самостійні вимоги немайнового характеру.         
Крім того, позивач не виконала вимоги ухвали від 26 квітня 2021 року і не вказала чи існує між сторонами спір щодо визначення місця проживання дітей. В тексті позову взагалі не вказано з ким із батьків на даний час проживають діти та чи заперечує проти цього інший.
Крім того, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч.4 ст.177 ЦПК України).
В даному випадку ОСОБА_1 на виконання ухвали від 24.04.2021 не подала оригіналу квитанції про сплату судового збору за вимогу визначення місця проживання неповнолітніх дітей з нею.
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Керуючись ст. 259, 268, 367, 371, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Житомирського районного суду Житомирської області від 18 травня 2021 року – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

       Головуючий Судді