ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/469/21 Справа № 199/8566/19 	  	Головуючий у першій інстанції:  Подорець О. Б. Суддя-доповідач: Красвітна  Т. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2021 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого –                        Красвітної Т.П., 
суддів:                                Свистунової О.В., Єлізаренко І.А,
при секретарі                        Догоновій О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу по апеляційній скарзі  ОСОБА_1 на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 03 червня 2020 року по справі за позовом ОСОБА_1  до Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Дніпрі Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), Державного підприємства «Сетам»,  ОСОБА_2 , третя особа - Орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Амур-Нижньодніпровської районної у м. Дніпро ради, про визнання недійсним та скасування протоколу №416384 про проведення електронних торгів від 02.07.2019 з реалізації майна, визнання недійсним та скасування протоколу №420836 про проведення електронних торгів від 23.07.2019 з реалізації майна, визнання недійсним та скасування протоколу №425380 про проведення електронних торгів від 13.08.2019 з реалізації майна, визнання незаконною та скасування постанови та акту головного державного виконавця про передачу майна стягувачу від 05.09.2019 року – 

ВСТАНОВИЛА:

У жовтні 2019 року ОСОБА_1  звернувся до суду з даним позовом, посилаючись на те, що він є власником 1/2 частини квартири, яка розташована за адресою по   АДРЕСА_1 . У вересні 2019 року він дізнався, що його квартиру було виставлено на продаж через систему автоматизованих торгів арештованим майном (СЕТАМ) і вже проведено три раунди торгів, про що позивач не повідомлявся. Із Єдиного державного реєстру виконавчих проваджень позивачу випадково стало відомо, що у провадженні АНД ВДВС м. Дніпра ГТУЮ перебуває виконавче провадження №57904047 відносно нього. Так, постановою старшого державного виконавця Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області КравченкоЮ.О. від 12 грудня 2018 року було відкрито виконавче провадження №57904047 з виконання ухвали №200/22183/17, виданої 30.05.2018 Бабушкінським районним судом міста Дніпропетровська про стягнення з боржника ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованості у розмірі 11,500 доларів США. При примусовому виконанні виконавчого документа старшим державним виконавцем Амур-Нижньодніпровського ВДВС міста Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області Кравченко Ю.О. було описано та арештовано майно, а саме 1/2 частина вказаної квартири, що підтверджується постановою про опис та арешт майна (коштів) боржника від 10.04.2019 року. Із змісту листа старшого державного виконавця Амур-Нижньодніпровського ВДВС міста Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області Кравченко Ю.О. від 14.05.2019 №12631 вбачається, що було проведено оцінку вартості вищезазначеного майна, яка згідно висновку експерта складає 195000,00 грн. У подальшому, державним виконавцем було направлено заявку на реалізацію арештованого майна, організатором торгів було проведено електронні торги відповідно до протоколу №416384 про проведення електронних торгів від 02.07.2019 року з реалізації зазначеного вище майна за ціною 195000,00 грн., але торги не відбулися через відсутність допущених учасників торгів. У зв`язку із зазначеним було знижено початкову ціну лоту до 85% його вартості, але внаслідок відсутності допущених учасників торгів торги із початковою ціною лоту у розмірі 165750,00 грн. не відбулися, що підтверджується протоколом №420836 проведення електронних торгів від 23.07.2019. Потім початкову ціну квартири було знижено до 70% її ринкової вартості та призначено електронні торги на 13.08.2019. Згідно із протоколом №425380 проведення електронних торгів від 13.08.2019 торги не відбулися, у зв`язку із відсутністю допущених учасників торгів. Постановою старшого державного виконавця від 05.09.2019 зазначене майно було передано ОСОБА_2 в рахунок погашення заборгованості за ухвалою №200/22183/17, виданою 30.05.2018 Бабушкінським районним судом міста Дніпропетровська, про що складено відповідний Акт від 05.09.2019 року. Вказані електронні торги були проведенні з порушенням норм діючого законодавства. Позивач про жодну з виконавчих дій не був повідомлений належним чином. Крім того, право користування вказаною квартирою мала неповнолітня дитина. Тому, уточнивши позовні вимоги, позивач просив визнати недійсним та скасувати протокол №416384 про проведення електронних торгів від 02.07.2019 року з реалізації майна - 1/2 частини квартири по АДРЕСА_1 ; визнати недійсним та скасувати протокол №420836 про проведення електронних торгів від 23.07.2019 з реалізації 1/2 частини вказаної квартири; визнати недійсним та скасувати протокол №425380 про проведення електронних торгів від 13.08.2019 року з реалізації 1/2 частини вказаної квартири; визнати незаконною та скасувати постанову та акт головного державного виконавця про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 05.09.2019 року (а.с.2-8, 178-186 т.1).
Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 03 червня 2020 року в задоволенні позову відмовлено. 
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи;недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; неправильне застосування норм матеріального права, ставить питання про скасування оскаржуваного рішення та ухвалення нового судового рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі. 
Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування оскаржуваного рішення, виходячи з наступного. 
Встановлено судом та стверджується зібраними у справі доказами, що в провадженні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська перебувала цивільна справа №200/22183/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним.
Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2018 року у вказаній вище справі №200/22183/17 затверджено мирову угоду, укладену 30.05.2018 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , за умовами якої, зокрема, позивач визнає право власності відповідача на квартиру АДРЕСА_2 , яка належить йому на підставі договору купівлі-продажу від 21.07.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Мазуренко С.В. реєстровий номер №666; 
ОСОБА_1 компенсує позивачу матеріальні втрати, які визначені між ними в грошовому еквівалентні, який дорівнює грошовій сумі, рівній 11500,00 (одинадцять тисяч п`ятсот) доларів США, що в еквіваленті в перерахунку на гривню складає грошову суму, яка буде визначена відповідно до курсу гривні до долару США, який буде встановлений на час розрахунку між сторонами; 
провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним закрито (а.с. 112 т.1). 
Вказана вище ухвала набрала законної сили 15.06.2018 року. 
Таким чином, ОСОБА_1 , достовірно знаючи про наявну мирову угоду, підписавши її особисто, і зобов`язання по ній виплатити ОСОБА_2 11500,00 доларів США, не вчинив протягом тривалого часу жодних самостійних дій для виконання мирової угоди, яка затверджена ухвалою суду від 30 травня 2018 року (а.с. 113 т.1).
12 грудня 2018 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 звернулась до Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області із заявою про відкриття виконавчого провадження (а.с.111 т.1).
Постановою старшого державного виконавця Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Кравченко Юлією Олександрівною від 12 грудня 2018 року відкрито виконавче провадження №57904047 з виконання ухвали про затвердження мирової угоди по цивільній справі №200/22183/17, виданої 30.05.2018 Бабушкінським районним судом міста Дніпропетровська про стягнення з боржника ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 заборгованості у розмірі 11500,00 доларів США (а.с.117 зворот т.1). 
Постановою старшого державного виконавця Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Кравченко Ю.О. від 12 грудня 2018 року накладено арешт на все майно, що належить боржнику ОСОБА_1 (а.с.118 зворот т.1). 
Постановою старшого державного виконавця Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Кравченко Ю.О. від 10 квітня 2019 року описано та накладено арешт на майно, а саме - 1/2 частину квартири, яка розташована за адресою - АДРЕСА_1 , що належить боржнику ОСОБА_1 , а також призначено відповідальним зберігачем ОСОБА_1 (а.с.126-127 т.1).
Вказані вище постанови направлялись, в тому числі, боржнику за виконавчим провадженням ОСОБА_1 , що підтверджується копіями супровідних листів (а.с. 117, 118, 126 т.1). 
12 квітня 2019 року постановою державного виконавця Амур-Нижньодніпровського ВДВС міста Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області Кравченко Ю.О. призначено суб`єкта оціночної діяльності ОСОБА_4 та зобов`язано його надати звіт про оцінку, попередивши також про кримінальну відповідальність (а.с. 219 зворот т.1). 
Звіт про оцінку майна був складений 14 травня 2019 року і в цей же день 14 травня 2019 року старший державний виконавець Кравченко Ю.О. повідомила сторін виконавчого провадження – ОСОБА_2 та ОСОБА_1 про вартість арештованого майна листом від 14.05.2019 року №12631 (а.с.130-139, 140 т.1). 
Боржником за виконавчим провадженням  ОСОБА_1  подано 28.05.2019 року заяву про те, що з оцінкою майна він ознайомлений та не згодний; просив призначити рецензування вартості майна (а.с.142 т.1). 
Листом Амур-Нижньодніпровського ВДВС міста Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області від 11.06.2019 року №15367 було направлено ДП «Сетам» відповідну заявку на реалізацію арештованого майна на прилюдних торгах (а.с. 144-145 т.1). 
Організатором торгів ДП «Сетам» було проведено електронні торги відповідно до протоколу №416384 про проведення електронних торгів від 02.07.2019 року з реалізації зазначеного вище майна за ціною 195000,00 грн., але торги не відбулися через відсутність допущених учасників торгів (а.с. 146 т.1). 
У зв`язку із зазначеним було знижено початкову ціну лоту до 85% його вартості, але внаслідок відсутності допущених учасників торгів торги із початковою ціною лоту у розмірі 165750,00 грн. не відбулися, що підтверджується протоколом №420836 проведення електронних торгів від 23.07.2019 року (а.с. 147 т.1). 
Початкову ціну квартири було знижено до 70% її ринкової вартості та призначено електронні торги на 13.08.2019 року. Згідно із протоколом №425380 проведення електронних торгів від 13.08.2019 року торги не відбулися, у зв`язку із відсутністю допущених учасників торгів (а.с. 148 т.1). 
Амур-Нижньодніпровський ВДВС міста Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області листом від 27.08.2019 року №24578 повідомив стягувача про результати проведених електронних торгів з пропозицією залишити непродане майно за ціною третіх торгів на загальну суму 136500,00 грн. (а.с. 149 т.1). 
28 серпня 2019 року стягувач в особі свого представника ОСОБА_5 надала згоду на залишення за особою непроданого майна, що підтверджується відповідною розпискою (а.с. 149 зворот т.1). 
Постановою старшого державного виконавця Амур-Нижньодніпровського ВДВС міста Дніпра ГТУЮ у Дніпропетровській області від 05.09.2019 року непродане на прилюдних торгах майно було передано ОСОБА_2 в рахунок погашення заборгованості за ухвалою №200/22183/17, виданою 30.05.2018 Бабушкінським районним судом міста Дніпропетровська, про що також складено відповідний Акт від 05.09.2019 року (а.с. 151, 152 т.1). 
Згідно частини 2 ст. 16 і ст. 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодексу.
Враховуючи те, що відчуження майна з торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину (статті 203, 215 ЦК України). 
Оскільки, виходячи зі змісту ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами електронних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами електронних торгів, то підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Порядком реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції №2831/5 від 29.09.2016 року (далі - Порядок).
Згідно із пунктом 1 розділу ІX Порядку не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно виставляється організатором на повторні електронні торги за ціною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження». 
У разі повторної нереалізації майна нерухоме майно виставляється організатором на треті електронні торги за ціною, що становить 70 відсотків, а рухоме майно - 50 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження».
Положеннями статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що визначення вартості майна боржника здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження. У разі якщо сторони виконавчого провадження, а також заставодержатель у 10-денний строк з дня винесення виконавцем постанови про арешт майна боржника не досягли згоди щодо вартості майна та письмово не повідомили виконавця про визначену ними вартість майна, виконавець самостійно визначає вартість майна боржника. Звіт про оцінку майна має бути складений не раніше дати винесення постанови про арешт такого майна (частини 1, 2 статті). 
За змістом частини 3 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання. 
У разі якщо визначити вартість майна (окремих предметів) складно, виконавець має право залучити суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для проведення оцінки майна (частина 4 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження»). 
Частиною 5 вказаної вище статті встановлено, що виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення. Сторона вважається ознайомленою з результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна, якщо їй надіслано повідомлення про результати визначення вартості чи оцінки майна за адресою, зазначеною у виконавчому документі, або за місцем фактичного проживання чи перебування такої сторони, достовірно встановленим виконавцем. Оскарження в судовому порядку результатів визначення вартості чи оцінки майна не зупиняє передачі майна на реалізацію, крім випадків зупинення передачі майна на реалізацію судом.
За змістом частини 5 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», не реалізоване на електронних торгах нерухоме майно виставляється на повторні електронні торги за ціною, що становить 85 відсотків, а рухоме майно - 75 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. У разі повторної нереалізації майна нерухоме майно виставляється на треті електронні торги за ціною, що становить 70 відсотків, а рухоме майно - 50 відсотків його вартості, визначеної в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону. 
ДП «Сетам» відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 є організатором електронних торгів та уповноважене на забезпечення здійснення заходів із створення та супроводження програмного забезпечення системи електронних торгів, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у системі, здійснення організації та проведення електронних торгів, забезпечення збереження майна.
Як було встановлено вище, 02.07.2019 року були призначені торги по лоту №356661 з реалізації арештованого майна, а саме 1/2 частини квартири АДРЕСА_3 , однак у зв`язку із відсутністю допущених учасників торги не відбулися.
Після того, як електронні торги по лоту №356661 не відбулись, було призначено другі електронні торги з реалізації того самого майна під номером лоту №360613, однак у зв`язку із відсутністю допущених учасників торги не відбулися.
Отже, після того як не відбулись другі електронні торги по лоту №360613, було призначено треті торги з реалізації того самого майна під номером лоту №365026, однак у зв`язку із відсутністю допущених учасників торги не відбулися.
Прилюдні торги є спеціальною процедурою продажу майна, за результатами якої власником майна стає покупець, який у ході торгів запропонував за нього найвищу ціну (пункт 5 розділу V Порядку).
Таким чином, виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає у продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак, є правочином.
Цей висновок узгоджується і з нормами статей 650, 655 та частини 4 статті 656 ЦК України, що відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги (розділ X Положення, стаття 34 Закону України «Про нотаріат»). 
Отже, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3 та 6 статті 203 ЦК України (частина перша статті 215 цього Кодексу).
Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання стороною (сторонами) вимог, які встановлені статтею 203 ЦК, саме на момент вчинення правочину. Не може бути визнаний недійсним правочин, який не вчинено. У зв`язку з цим судам необхідно правильно визначати момент вчинення правочину (статті 205-210, 640 ЦК України).
Зокрема, не є укладеними правочини (договори) у яких відсутні встановлені законодавством умови, необхідні для їх укладення (відсутня згода за всіма істотними умовами договору; не отримано акцепт стороною, що направила оферту; не передано майно, якщо відповідно до законодавства для вчинення правочину потрібна його передача тощо). Згідно із статтями 210 та 640 ЦК України не є вчиненим правочин у разі нездійснення його державної реєстрації, якщо правочин підлягає такій реєстрації.
Встановивши ці обставини, суд відмовляє в задоволенні позову про визнання правочину недійсним. Наслідки недійсності правочину не застосовуються до правочину, який не вчинено.
Оскільки відповідно до частини 2 п. 1 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори, то неукладення договору, тобто його відсутність, не породжує цивільних прав та обов`язків, отже сам лише факт неукладення договору не порушує та не оспорює права і охоронювані законом інтереси сторін між якими не укладено договір.
Вирішуючи спір про визнання прилюдних торгів недійсними, суду необхідно встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог Порядку чи інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результат торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів.
Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.
Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок щодо нього, судам слід виходити із його ефективності (стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод), це означає, що вимога про захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, також забезпечувати поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.
Відповідно до ч. 6 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» у разі нереалізації майна на третіх електронних торгах виконавець повідомляє про це стягувачу і пропонує йому вирішити питання про залишення за собою нереалізованого майна, крім майна, конфіскованого за рішенням суду. 
Відповідно до ч. 9 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження» майно передається стягувачу за ціною третіх електронних торгів або за фіксованою ціною. Про передачу майна стягувачу в рахунок погашення боргу виконавець виносить постанову. За фактом такої передачі виконавець складає акт. Постанова та акт є підставами для подальшого оформлення стягувачем права власності на таке майно. 
Виходячи з викладеного, надавши належної оцінки представленим у справі доказам, колегія приходить до висновку, що позивачем обрано неналежний та неефективний спосіб захисту шляхом визнання недійсними та скасування протоколів проведення електронних торгів №416384 від 02.07.2019 року, №420836 від 23.07.2019 року та №425380 від 13.08.2019 року, оскільки вказані протоколи не є правочинами. 
Зазначені вище протоколи електронних торгів є лише процедурними документами в порядку проведення електронних торгів, результат яких полягає у продажу (відчуженні) майна в рахунок погашення заборгованості, в тому числі шляхом передачі майна стягувачу за виконавчим провадженням в рахунок погашення боргу, у відповідності до ч. 9 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», що оформлюється постановою виконавця та відповідним актом. 
Разом з тим, наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 року №2831/5 затверджено Порядок реалізації арештованого майна, приписами якого передбачені певні правила проведення торгів, а саме: правила, які визначають процедуру підготовки до проведення торгів (розділ ІІІ); правила, які регулюють безпосередньо порядок проведення торгів (розділ V); правила, які стосуються особливостей реалізації окремих видів майна (розділ VII); правила, які стосуються оформлення кінцевих результатів торгів (розділ VIII), визнання електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) такими, що не відбулися, зупинення електронних торгів та зняття майна з реалізації (розділ XI), вирішення спорів (розділ XIII).
Вказаним вище Порядком не встановлено чіткої форми та обов`язкового повідомлення боржника за виконавчим провадження про проведення торгів і в тому разі коли відповідне повідомлення надсилається простим, а не рекомендованим відправленням. 
Процедура повідомлення розрахована на доведення до зацікавлених осіб необхідної інформації стосовно торгів (лоту, місця та часу проведення, ціни) і саме це є важливим при розгляді питання щодо дотримання організатором торгів положень статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» та частини 3 Розділу ІII Порядку, тобто з`ясуванню перш за все підлягає обставина інформованості боржника. 
Судом встановлено, що ДП «СЕТАМ» (організатор торгів) оприлюднило на веб-сайті відомості щодо реалізації нерухомого майна шляхом проведення електронних торгів: присвоївши реєстраційні номери лотів - №356661, №360613 та №360613; відомості про предмет реалізації, початкову ціна продажу майна, в тому числі після його уцінки (а.с.28-34, 146-148 т.1).
Також суд враховує правову позицію Верховного Суду, що викладена у постанові від 25.04.2018 у справі №910/16955/17 про те, що сам по собі факт неналежного повідомлення особи про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головною умовою є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.
Щодо доводів апелянта про ненаправлення державним виконавцем виконавчих документів на адресу позивача ОСОБА_1 , суд зазначає таке.
Відповідно до частини 1 статті 28 Закону України «Про виконавче провадження» копії постанов виконавця та інші документи виконавчого провадження (далі - документи виконавчого провадження) доводяться виконавцем до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам простим поштовим відправленням або доставляються кур`єром, крім постанов про відкриття виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу, повідомлення стягувачу про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, постанов, передбачених пунктами 1-4 частини дев`ятої статті 71 цього Закону, які надсилаються рекомендованим поштовим відправленням. Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі.
У вказаній статті чітко визначено перелік документів виконавчого провадження, які надсилаються сторонам та іншим учасникам рекомендованим поштовим відправленням, а саме: постанова про відкриття виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу, повідомлення стягувачу про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, постанови, передбачених пунктами 1 - 4 частини дев`ятої статті 71 цього Закону.
Із матеріалів виконавчого провадження, копія якого наявна в матеріалах справи, вбачається, що всі документи виконавчого провадження були надіслані сторонам виконавчого провадження, в тому числі і боржнику ОСОБА_1 . 
Крім того, позивач знав про відкрите виконавче провадження, мав право знайомитися з ним, оскаржувати дії державного виконавця, що підтверджується, зокрема, його заявою від 28.05.2019 року про те, що з оцінкою майна він ознайомлений та не згодний (а.с.142 т.1). 
Крім того, ОСОБА_1 також знав про наявність цивільної справи №200/22183/17, в якій він підписав мирову угоду, а отже мав можливість виконати її у добровільному порядку. 
Виходячи з викладеного, приймаючи до уваги необґрунтованість доводів позивача про його необізнаність щодо наявного відкритого виконавчого провадження №57904047; встановивши дотримання державним виконавцем та організатором електронних торгів ДП «Сетам» в процесу реалізації арештованого майна на прилюдних торгах положень Закону України «Про виконавче провадження» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції №2831/5 від 29.09.2016 року, в тому числі уцінки майна; враховуючи недоведеність позивачем порушення його прав і законних інтересів реалізацією майна в рахунок погашення боргу, - колегія приходить до висновку про відсутність підстав для визнання незаконною та скасування постанови головного державного виконавця про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 05.09.2019 року та акту головного державного виконавця про передачу майна стягувачу у рахунок погашення боргу від 05.09.2019 року. 
Колегія звертає увагу, що частиною 5 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, у випадку непогодження з результатами оцінки майна, сторони виконавчого провадження мають право оскаржити його в судовому порядку. Однак, позивачем не представлено доказів оскарження ним вказаного вище звіту про оцінку майна від 14 травня 2019 року в судовому порядку (а.с.130-139 т.1). 
Колегія також зауважує, що дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними (постанова Верховного Суду від 10.05.2018 у справі №755/21826/15-ц).
Доводи апелянта про те, що його не було повідомлено про результати оцінки арештованого майна, спростовуються копією матеріалів виконавчого провадження. 
Так, ОСОБА_1 28.05.2019 року подано заяву про те, що з оцінкою майна він ознайомлений та не згодний (а.с.142 т.1). 
При цьому, державним виконавцем було направлено відповідну заявку на реалізацію арештованого майна на прилюдних торгах лише 11.06.2019 року (а.с. 144-145 т.1). А перші електронні торги ДП «Сетам» було проведено 02.07.2019 року, що підтверджується протоколом №416384 про проведення електронних торгів, але торги не відбулися через відсутність допущених учасників торгів (а.с. 146 т.1). 
Отже, державний виконавець направив відповідну заявку на реалізацію арештованого майна до ДП «Сетам» 11.06.2019 року, тобто зі спливом 10-денного строку з дня ознайомлення боржником 28.05.2019 року з результатами оцінки майна, що передбачений частиною 5 статті 57 Закону України «Про виконавче провадження» для оскарження результатів оцінки майна в судовому порядку. 
Обґрунтування апеляційної скарги доводами про те, що заяву від 28.05.2019 року про незгоду з оцінкою майна він не писав та не підписував, є також безпідставним. Доказів звернення з відповідною заявою до правоохоронних органів суду не надано; клопотань про призначення відповідної судової почеркознавчої експертизи - не заявлено, що підтверджується матеріалами справи. 
Обгрунтування апеляційної скарги посиланням на те, що реалізацією належної позивачу 1/2 частини квартири порушені права малолітньої дитини, оскільки на момент проведення торгів в спірній квартирі була зареєстрована малолітня ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , також є безпідставними. 
Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом у власних інтересах; позов в інтересах дитини до суду поданий не був. 
Більше того, в рамках виконавчого провадження державним виконавцем було зроблено запит до Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур про зареєстрованих осіб в квартирі АДРЕСА_3 (а.с. 120 т.1). 
Згідно листа Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур від 01.03.2019 року №12/5-315, у квартирі АДРЕСА_3 зареєстровані ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) та ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) (а.с. 121 т.1). Доказів наявності у неповнолітньої особи права власності на вказане вище нерухоме майно суду не надано; клопотань про витребування відповідних доказів не заявлено.
З рахуванням наведеного, позивачем не доведено порушення його прав чи законних інтересів у зв”язку з реалізацією вищевказаного майна в рахунок погашення боргу.
Отже, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування районним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а лише зводяться до переоцінки доказів.
Суд звертає увагу, що, відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. 
Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
З огляду на вищевикладене, колегія приходить до висновку про наявність підстав для залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін. 
Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 375, 381-383 ЦПК України, колегія суддів, –

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1  – залишити без задоволення. 
Рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 03 червня 2020 року – залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду. 

Головуючий 

Судді