ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/2021/20                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: А.В. Руденко
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
  26 травня 2021 року                                                                                            м. Київ
          Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: 
Головуючого судді:                                                       Чаку Є.В., 
суддів:                                                                           Федотова І.В., Коротких А.Ю.
за участю секретаря                                                       Ковтун К.В.                    
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційні скарги Черкаської обласної прокуратури, ОСОБА_1 та Офісу Генерального прокурора на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 січня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, Черкаської обласної прокуратури про визнання протиправними та скасування рішення, наказу, поновлення на посаді, зарахування часу вимушеного прогулу у загальний строк служби, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -
                                                   В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернулася до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Черкаської обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора в якому просила:
-визнати протиправним та скасувати рішення №325 від 09.04.2020 Другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора про неуспішне проходження  атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки;
-визнати протиправним та скасувати наказ прокуратури Черкаської області №139к від 12.05.2020 про звільнення позивача з посади прокурора відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів прокуратури Черкаської області на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України "Про прокуратуру" з 12 травня 2020 року на підставі рішення кадрової комісії №2 від 09.04.2020 року №325 щодо неуспішного проходження  атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки;
-поновити в органах прокуратури Черкаської області (після зміни назви 11.09.2020 Черкаська обласна прокуратура) з 12.05.2020 на рівнозначній (прирівняній) посаді прокурора відділу, зарахувавши час вимушеного прогулу у загальний строк служби в органах прокуратури України;
-стягнути з Черкаської обласної прокуратури на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 12.05.2020 і до моменту фактичного поновлення;
-допустити негайне виконання рішення в частині поновлення позивача на посаді прокурора відділу і стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 15 січня 2021 року позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано рішення Другої кадрової  комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора №325 від 9 квітня 2020 року про неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. Зобов`язано Офіс Генерального прокурора призначити позивачу додатковий день (дату, час та місце) для повторного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. Визнано протиправним та скасовано наказ прокуратури Черкаської області №139к від 12 травня 2020 року про звільнення позивача з посади прокурора відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів прокуратури Черкаської області. Поновлено позивача на посаді з 12 травня 2020 року. Стягнуто з Черкаської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 різницю у середньому заробітку між посадою прокурора відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів прокуратури Черкаської області та посадою головного спеціаліста відділу прокуратури Черкаської області за період з 13 травня 2020 року по 15 січня 2021 року у сумі 47 767 (сорок сім тисяч сімсот шістдесят сім) гривень 14 копійок без віднімання податків, зборів та інших обов`язкових платежів. В решті позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись з таким судовим рішенням, Офіс Генерального прокурора та Черкаська обласна прокуратура подали апеляційні скарги, в яких просили скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі. В обґрунтування апеляційних скарг апелянти зазначили, що кадровою комісією Офісу Генерального прокурора №2 обґрунтовано прийнято рішення  №325 від 9 квітня 2020 року про неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. Оскільки позивачка неуспішно пройшла атестацію відповідачем прийнято наказ про її звільнення з посади. 
Офіс Генерального прокурора у апеляційній скарзі зазначив, що доводи суду про те, що другий етап атестації є незаконним, оскільки у Законі України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» №113-IX (далі -Закон №113-IX) відсутній такий предмет атестації як «загальні здібності та навички» є необґрунтованими, оскільки порядок, предмет та процедура атестації всіх етапів тестування визначається Порядком №221, який прийнято на підставі та на виконання Закону №113-IX.
Також апелянти вважають необґрунтованим висновок суду про протиправність посилання в оскаржуваному наказі про звільнення на положення п.9 ч.1 ст.51 Закону України «Про прокуратуру» з огляду на відсутність ознак ліквідації та реорганізації органу прокуратури, в якому прокурор обіймав посаду станом на час звільнення, оскільки юридичним фактом, що зумовлює звільнення на підставі вказаної норми Закону в даному випадку є рішення кадрової комісії про неуспішне проходження прокурором атестації, а не факт ліквідації чи реорганізації органу прокуратури.
Позивачка також подала апеляційну скаргу, в якій просила змінити рішення суду першої інстанції, а саме:
- в частині поновлення її посаді прокурора відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів прокуратури Черкаської області, зазначивши дату поновлення - 13.05.2020, замість 12.05.2020;
- в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, шляхом зазначення суми 187685,10 грн з вирахуванням при виплаті встановлених податків та зборів, замість суми 47  767,14 грн. 
Також позивач просила рішення суду першої інстанції в частині поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку у межах стягнення за один місяць в сумі 23184,63 грн. допустити до негайного виконання. 
У відзиві на апеляційну скаргу  позивачка зазначила, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та у відповідності з вимогами ст.242 КАС України ухвалив майже законне судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.  Апеляційні ж скарги відповідачів на думку позивачки підлягають залишенню без задоволення. 
          Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Розглянувши доводи апеляційних скарг, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Судом встановлено, що позивачка з 2001 року працювала  в органах прокуратури на різних прокурорських посадах, остання посада -  прокурор відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів прокуратури Черкаської області.
Відповідно до положень  Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури», усі працівники органів прокуратури підлягають проходженню атестації на підставі Порядку проходження прокурорами атестації, затвердженого наказом Генерального прокурора України №221 від 03.10.2019.
З метою переведення на посаду в обласній прокуратурі та виявляючи намір пройти атестацію, позивачкою 11.10.2019 подано заяву Генеральному прокурору України, у якій на підставі п. 10 розділу 11 Прикінцевих і перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" просила перевести її на посаду прокурора в обласній прокуратурі і для цього допустити до проходження атестації. З умовами та процедурами проведення атестації, визначеними у порядку проходження прокурорами атестації, затвердженому наказом Генерального прокурора, ознайомлена і погодилась. Зокрема, підтвердила, що усвідомила і погоджується, що у разі неуспішного проходження будь-якого з етапів з атестації, передбаченого порядком, а також за умови настання однієї з підстав, передбачених пунктом 19 розділу 11 Прикінцевих і перехідних положень Закону, її буде звільнено з посади прокурора.
Наказом Генерального прокурора №78 від 07.02.2020 «Про створення другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур» утворено другу кадрову комісію із визначенням її складу.
20.02.2020 головою першої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур затверджено графік складання іспитів, у тому числі у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. Відповідно до вищевказаного графіка, складання позивачем іспитів було визначено на 05.03.2020 у групі №2.
Наказом Генерального прокурора №105 від 21.02.2020 встановлено прохідний бал для успішного складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички під час атестації прокурорів регіональних прокуратур (93 бали), а також було оприлюднено зразки тестових питань та правил складання іспиту.
05.03.2020 за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону позивачка набрала  80 балів та була допущена до наступного етапу  анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (т. 2 а.с. 25).
За результатами проведення тестування на загальні здібності та навички позивачка набрала 87 бали, який визначено як середній арифметичний бал від 90 балів за вербальний блок та 83 балів за абстрактно-логічний (т. 2 а.с. 37).
06.03.2020 позивачка направила до голови Другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур заяву в якій просила надати можливість повторної здачі тесту, з огляду на наявність безперервної стресової ситуації, яка негативним чином вплинула на результати тестування та неналежне здійснення комп`ютерного забезпечення. У заяві позивачка зазначила, що під час фіксування комп`ютером правильної відповіді, після натиску відповідної позначки, проходило 2-3 секунди, тобто загальний час зменшувався з 8 до 6, 5 хвилин (т. 2 а.с. 59).
09.04.2020 Кадровою комісією №2 було прийнято рішення №325 про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, яким ОСОБА_1 визнано такою, що неуспішно пройшла атестацію (т.2 а.с. 61).
Згідно протоколу №5 засідання Другої кадрової комісії атестації прокурорів регіональних прокуратур від 09.04.2020 заяви, прокурорів, зокрема ОСОБА_1 , які не пройшли 2 етап 05.03.2020 відхилені. Зазначено, що прокурори жодних заяв щодо їх стану здоров`я з метою перенесення дати іспиту завчасно до комісії не подавали та фактично використали своє право на проходження відповідного етапу атестації, а тому підстави для повторного проходження вказаними прокурорами етапу тестування, передбачені п.7 Порядку, відсутні (т.2 а.с. 39-48).
В подальшому керуючись статтею 11 Закону України «Про прокуратуру», пунктом 3, підпунктом 2 пункту 19 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури», Наказом прокурора Черкаської області №139к від 12 травня 2020 року ОСОБА_1 звільнено з посади прокурора відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів прокуратури Черкаської області на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України «Про прокуратуру» з 12 травня 2020 року. Підстава: рішення кадрової комісії №2 від 09.04.2020 №325.
Не погоджуючись із вищевказаними рішенням та наказом, позивачка звернулася до суду з адміністративним позовом про їх скасування та поновлення на посаді, а також стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Згідно ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові підстави, порядок призначення та звільнення прокурорів врегульовано Законом України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII (тут і далі в редакції чинної на момент виникнення правовідносин, далі - Закон № 1697-VII).
Однією з гарантій незалежності прокурора, що передбачена статтею 16 Закону № 1697-VII, є особливий порядок призначення прокурора на посаду, звільнення з посади, притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до ч. 3 цієї статті Закону, прокурор призначається на посаду безстроково та може бути звільнений з посади, його повноваження на посаді можуть бути припинені лише з підстав та в порядку, передбачених законом.
Згідно ст. 4 Закону № 1697-VII організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Відповідно до ч.1 ст.7 Закону № 1697-VII (у редакції, діючій до внесення змін Законом України № 113-IX від 19.09.2019) визначено, що систему прокуратури України становлять: Генеральна прокуратура України; регіональні прокуратури; місцеві прокуратури; військові прокуратури; Спеціалізована антикорупційна прокуратура.
Законом України № 113-IX від 19.09.2019 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" (далі - Закон № 113-IX), який набрав чинності 25.09.2019, запроваджено реформування системи органів прокуратури та у зв`язку з цим внесено зміни до деяких законодавчих актів України, зокрема до Закону України "Про прокуратуру".
Згідно з ч. 1 ст. 7 Закону № 1697-VII (у редакції Закону № 113-IX) систему прокуратури України становлять: Офіс Генерального прокурора; обласні прокуратури; окружні прокуратури; Спеціалізована антикорупційна прокуратура.
У пункті 7 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX  зазначено, що прокурори, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.
Згідно пунктів 9, 10, 12 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-IX атестація здійснюється згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, який затверджується Генеральним прокурором.
Відповідно до пунктів 12, 13 розділу ІІ Закону №113-IX предметом атестації є оцінка: професійної компетентності прокурора; професійної етики та доброчесності прокурора.
Атестація прокурорів включає такі етапи:
1) складення іспиту у формі анонімного письмового тестування або у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора. Результати анонімного тестування оприлюднюються кадровою комісією на офіційному вебсайті Генеральної прокуратури України або Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за 24 години до проведення співбесіди;
2) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання.
Прокурори Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур, військових прокуратур (у тому числі ті, які були відряджені до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі) мають право в строк, визначений Порядком проходження прокурорами атестації, подати Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах. У заяві також повинно бути зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних, на застосування процедур та умов проведення атестації. Форма та порядок подачі заяви визначаються Порядком проходження прокурорами атестації.
Отже процедура реформування органів прокуратури розпочата з дня набрання чинності Законом № 113-IX та вищенаведеними нормами цього Закону визначено основну її умову, а саме: проходження прокурорами атестації з метою подальшого несення служби в органах прокуратури.          
Наказом Генерального прокурора № 221 від 03.10.2019 затверджено Порядок проходження прокурорами атестації (далі - Порядок № 221).
Згідно пунктів 1, 9 та 10 розділу I Порядку № 221 атестація прокурорів - це встановлена розділом II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" (далі - Закон) та цим Порядком процедура надання оцінки професійній компетентності, професійній етиці та доброчесності прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур і військових прокуратур.
Атестація проводиться на підставі письмової заяви прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури про переведення на посаду прокурора відповідно в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах, в якій зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних і на застосування процедур та умов проведення атестації. Форми типових заяв прокурора встановлено у додатку 2 до цього Порядку.
Заява, вказана у пункті 9 розділу I цього Порядку, подається Генеральному прокурору прокурорами Генеральної прокуратури України (включаючи прокурорів Головної військової прокуратури, прокурорів секретаріату Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів), прокурорами регіональних прокуратур, військових прокуратур регіонів (на правах регіональних), прокурорами місцевих прокуратур, військових прокуратур гарнізонів та інших військових прокуратур (на правах місцевих) до 15 жовтня 2019 року (включно). Заява підписується прокурором особисто.
З матеріалів справи вбачається, що 11.10.2019  позивачкою було подано заяву Генеральному прокурору України про переведення на посаду прокурора в обласній прокуратурі та про намір пройти атестацію (т.2 а.с.24).
Згідно із п. 11 Розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону №113-IX, атестація прокурорів проводиться кадровими комісіями офісу Генерального прокурора, кадровими комісіями обласних прокуратур.
Пунктом 16 розділу ІІ Закону №113-IX передбачено, що за результатами складення прокурором іспиту відповідна кадрова комісія ухвалює рішення щодо допуску прокурора до проведення співбесіди. Якщо прокурор за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, встановлений згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, це є підставою для недопущення прокурора до етапу співбесіди і ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором.
Приписами п. 17 визначено, що кадрові комісії за результатами атестації прокурора ухвалюють одне із таких рішень: рішення про успішне проходження прокурором атестації або рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
Кадрові комісії за результатами атестації подають Генеральному прокурору інформацію щодо прокурорів, які успішно пройшли атестацію, а також щодо прокурорів, які неуспішно пройшли атестацію.
Атестація слідчих органів прокуратури відбувається за процедурою, передбаченою для прокурорів Генеральної прокуратури України, регіональних прокуратур, місцевих прокуратур і військових прокуратур відповідно до Порядку № 221.
Предметом атестації є оцінка:
1) професійної компетентності прокурора (у тому числі загальних здібностей та навичок);
2) професійної етики та доброчесності прокурора.
Атестація прокурорів включає такі етапи:
1) складення іспиту у формі анонімного письмового тестування або у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора. Результати анонімного тестування оприлюднюються кадровою комісією на офіційному вебсайті Генеральної прокуратури України або Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за 24 години до проведення співбесіди;
2) проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Для оцінки рівня володіння практичними уміннями та навичками прокурори виконують письмове практичне завдання.
Атестація може включати інші етапи, непроходження яких може бути підставою для ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації прокурором. Перелік таких етапів визначається у Порядку проходження прокурорами атестації, який затверджує Генеральний прокурор.
Графік проходження прокурорами атестації встановлює відповідна кадрова комісія. Атестація проводиться прозоро та публічно, у присутності прокурора, який проходить атестацію. Перебіг усіх етапів атестації фіксується за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису.
За результатами складення прокурором іспиту відповідна кадрова комісія ухвалює рішення щодо допуску прокурора до проведення співбесіди. Якщо прокурор за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, встановлений згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, це є підставою для недопущення прокурора до етапу співбесіди і ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором    (пункт 16 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-ІХ).
Кадрові комісії за результатами атестації прокурора ухвалюють одне із таких рішень: рішення про успішне проходження прокурором атестації або рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
Кадрові комісії за результатами атестації подають Генеральному прокурору інформацію щодо прокурорів, які успішно пройшли атестацію, а також щодо прокурорів, які неуспішно пройшли атестацію.
Повторне проходження одним і тим самим прокурором атестації або одного з її етапів забороняється (пункт 17 розділу ІІ "Прикінцеві і перехідні положення" Закону № 113-ІХ).
Порядок складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки унормовано розділом ІІІ Порядку № 221.
Зокрема, у разі набрання прокурором за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора кількості балів, яка дорівнює або є більшою, ніж прохідний бал, прокурор допускається до складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.
Кадрова комісія формує графік складання іспитів. Графік із зазначенням прізвища, імені та по батькові прокурора, номера службового посвідчення, інформації про дату, час та місце проведення тестування оприлюднюється на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за п`ять календарних днів до дня складання іспиту. Прокурор вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце складання іспиту з моменту оприлюднення відповідного графіка на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора).
Кадрова комісія може прийняти рішення про складання прокурорами іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора та іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки в один день. У цьому випадку, кадрова комісія формує графік складання вказаних іспитів із зазначенням прізвища, імені та по батькові прокурора, номера службового посвідчення, інформації про дату, час та місце проведення тестувань, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за п`ять календарних днів до дня складання іспитів. До складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки допускаються прокурори, які за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора набрали кількість балів, яка дорівнює або є більшою, ніж прохідний бал, встановлений у пункті 4 розділу ІІ цього Порядку.
Як свідчать матеріали справи згідно з графіком складання іспитів ОСОБА_1 ввійшла в другу групу для проведення тестувань за адресою: м. Київ, пр. Перемоги, 40б. Проведення іспитів призначено на 05.03.2020 .
Час проведення іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора: 12 год 20 хв. до 14 години.
Час проведення іспиту на загальні здібності та навички: 18 год. 20 хв до 19 години.
Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що проходження атестації є однією із форм виконання службових обов`язків покладених на працівника органів прокуратури чинним законодавством.
У зв`язку з цим, проведення атестації повинно здійснюватися відповідно до вимог правил внутрішнього службового розпорядку органів прокуратури Черкаської області, чи Генеральної прокуратури України, на період відрядження.
Втім, як вбачається з матеріалів справи, і ці обставини достовірно встановлені судом першої інстанції іспит на загальні здібності та навички    розпочався о 20 годині, тобто поза межами робочого часу. 
На переконання колегії суддів відповідачами порушено вимоги ст.ст. 43, 45 Конституції України, п. 2 ст. 4 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, ст.ст. 57, 62, 64 КЗпП України та правил внутрішнього службового розпорядку органів Генеральної прокуратури України та прокуратури Черкаської області.
Докази наявності відповідних наказів виданих Генеральним прокурором та прокурором Черкаської області про роботу понад установлену тривалість робочого дня до суду не надано.
Щодо процедури проведення тестування, колегія суддів зазначає наступне.
Зразок тестових питань та правила складання іспиту оприлюднюється на веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за сім календарних днів до дня складання іспиту.
Тестування проходить автоматизовано з використанням комп`ютерної техніки у присутності членів відповідної кадрової комісії.
Прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту встановлює своїм наказом Генеральний прокурор після складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора.
Прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
Згідно матеріалів справи, прохідний бал для успішного складання тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки встановлено наказом Генерального прокурора від 21.02.2020 за №105 та становить 93 бали.
Як було встановлено судом першої інстанції, підтверджується матеріалами справи та не спростовується позивачем, ОСОБА_1 за результатом тестування набрала 87 бали, який визначено як середній арифметичний бал від 90 балів за вербальний блок та 83 балів за абстрактно-логічний.
Під час розгляду справи в суді першої інстанції позивачка неодноразово наголошувала, що під час проходження іспиту (тестування) на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, постійно відбувались технічні збої в роботі комп`ютера, а проведення другого іспиту відбулося з порушенням вищевказаних Порядків та графіків зі значною затримкою у часі.
При цьому позивачка наполягала на тому, що під час складання другого іспиту вона неодноразово зверталася до асистентів з приводу технічних збоїв, що зафіксовано на відео. 
06.03.2020 позивачка направила до голови Другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур заяву в якій просила надати можливість повторної здачі тесту, з огляду на наявність безперервної стресової ситуації, яка негативним чином вплинула на результати тестування та неналежне здійснення комп`ютерного забезпечення. У заяві позивачка зазначила, що під час фіксування комп`ютером правильної відповіді, після натиску відповідної позначки, проходило 2-3 секунди, тобто загальний час зменшувався з 8 до 6, 5 хвилин (т. 2 а.с. 59).
Проте, за наслідками проходження другого іспиту Другою кадровою комісією з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора було прийнято рішення №325 від 09.04.2020 про неуспішне проходження позивачкою атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.
При розгляді ж заяви позивача від 06.03.2020 протоколом №5 засідання Другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 09.04.2020 зафіксовано, що під час проходження тестування прокурори не зверталися до представників кадрової комісії та робочої групи для фіксації технічної несправності комп`ютерної техніки чи програмно-апаратного комплексу у відповідних актах, а тому скарги на технічні роботи системи є непідтвердженими. 
Колегія суддів вважає необґрунтованими посилання відповідачів на відсутність існування акту (який, на думку відповідачів повинен був би бути складений у випадку некоректної роботи програмного забезпечення), оскільки складання такого акту не передбачено ні Порядком №221, ні Правилами.
У пункті 11 Розділу І Порядку 221 зазначено, що у виключних випадках, за наявності заяви, підписаної прокурором або належним чином уповноваженою ним особою (якщо сам прокурор за станом здоров`я не може її підписати або подати особисто до комісії) про перенесення дати іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, або дати іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, або дати співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності, кадрова комісія має право протягом трьох робочих днів з дня отримання такої заяви ухвалити рішення про перенесення дати складення відповідного іспиту, проведення співбесіди для такого прокурора.
Заява має бути передана безпосередньо секретарю відповідної кадрової комісії не пізніше трьох днів з дати, на яку було призначено іспит, співбесіду відповідного прокурора. До заяви має бути долучена копія документу, що підтверджує інформацію про поважні причини неявки прокурора на складення відповідного іспиту, проходження співбесіди. У разі неможливості надати документальне підтвердження інформації про причини неявки в день подання заяви, прокурор має надати таке документальне підтвердження в день, на який комісією було перенесено проходження відповідного етапу атестації, однак до початку складення відповідного іспиту, проходження співбесіди. Якщо прокурор не надасть документальне підтвердження інформації про поважні причини його неявки до початку перенесеного складення відповідного іспиту, проходження співбесіди, комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження атестації таким прокурором.
Інформація про нову дату складення відповідного іспиту, проведення співбесіди для такого прокурора оприлюднюється на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора). З моменту оприлюднення відповідної інформації прокурор вважається повідомленим належним чином про нову дату проведення відповідного етапу атестації.           
Судом встановлено, що проведення атестації регіональних прокуратур здійснюється Офісом Генерального прокурора за технічної та організаційної підтримки Міжнародної організації права розвитку (IDLO), проєкту Європейського Союзу "Pravo-Justice" (у співпраці з ТОВ "Сайметрікс-Україна") та інших міжнародних партнерів. 
У лютому 2020 року між Офісом Генерального прокурора та керівником проекту Європейського Союзу "Pravo-Justice" Д. Віткаускасом було підписано Меморандум про допомогу в організації проведення атестації прокурорів регіональних прокуратур, відповідно до якого проект ЄС "Право-Justice" бере участь в організації процесу складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, зокрема, здійснює закупівлю тестів на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки відповідно до визначеного "Право-Justice" порядку у необхідній кількості та оренду комп`ютерної техніки.
Зразок тестових запитань та правила складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки під час атестації прокурорів регіональних прокуратур 21.02.2020 було затверджено Генеральним прокурором та оприлюднено на офіційному сайті Офісу Генерального прокурора.
Анонімне тестування на загальні здібності та навички здійснювалось за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості "Psymetrics", який використовується ТОВ "Сайметрікс-Україна" на підставі ліцензійного договору №LA/02, укладеного 18.12.2018 з громадянином України ОСОБА_2 , якому належать авторські права на вказаний інструмент.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 08.09.2020 було витребувано у ТОВ "Сайметрікс-Україна":
- письмову інформацію про те, чи передбачено автоматизованим інструментом вимірювання психологічних та інших характеристик особистості "Psymetrics" збереження переліку питань, можливих варіантів відповідей та фактично наданих прокурорами відповідей на них, під час складання 05.03.2020 іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички; у випадку, якщо така інформація зберігається - витребувати її в частині, що стосується позивача ОСОБА_1 ;
- письмову інформацію, який проміжок часу між натисканням клавіші відповіді на завдання та з`явленням на екрані монітора наступного завдання передбачений автоматизованим інструментом вимірювання психологічних та інших характеристик особистості "Psymetrics" та її документальне підтвердження;
- письмову інформацію, який був фактичний проміжок часу між натисканням клавіші відповіді на завдання та з`явленням на екрані монітора наступного завдання при проведенні тестування на загальні здібності позивача ОСОБА_1 05.03.2020 та її документальне підтвердження.
На виконання ухвали суду ТОВ "Сайметрікс-Україна" надало відповідь у якій зазначило, що воно не може надати суду перелік питань, сформованих інструментом ОСОБА_1 під час тестування та обрані нею відповіді. Товариство повідомило, що на підставі адаптивного механізму подачі запитань для кожного респондента забезпечується індивідуальний і неповторний варіант 30 запитань по кожному тесту, але, при цьому нівелюється можливість ознайомлення з запитаннями, що були сформовані респонденту під час тестування та результатами відповідей на них, а також можливість їх завантаження та збереження в електронному форматі. В системі Інструменту зберігаються результати за кожним тестом, які видаляються через 3 тижні. У зв`язку з чим технічно неможливо відтворити надати до суду перелік питань, сформованих Інструментом під час тестування та, відповідно, наданих відповідей на такі запитання по будь-якому респонденту.
Доказів, які б свідчили про перебіг іспиту (тестування) без технічних збоїв та без порушення роботи комп`ютерної техніки ні відповідачами ні Товариством "Сайметрікс-Україна" надано не було, а відтак відповідачами не спростовано доводи позивачки, що під час проведення іспиту відбувалися технічні збої у роботі комп`ютера.
Пунктом 14 Розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону №113-IX, графік проходження прокурорами атестації встановлює відповідна кадрова комісія. Атестація проводиться прозоро та публічно, у присутності прокурора, який проходить атестацію. Перебіг усіх етапів атестації фіксується за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису.
Колегія суддів враховує те, що відповідачами надано деталі проходження позивачем першого етапу іспиту, однак не надано деталі другого етапу іспиту визначеного пп. 2 п. 6 Порядку № 221 та  не надано матеріалів відеофіксації.
Згідно п.12 Порядку роботи кадрових комісій, затверджених наказом Генерального прокурора від 17 жовтня 2019 року № 233 рішення про неуспішне проходження атестації повинне бути мотивованим із зазначенням обставин, що вплинули на його прийняття.
Належна мотивація рішення (як форма зовнішнього вираження дискреційних повноважень) дає можливість перевірити, як саме (за якими ознаками) відбувалася процедура атестації і чи була дотримана процедура його прийняття. Її обсяг і ступінь залежить від конкретних обставин, які були предметом обговорення, але у будь-якому випадку має показувати, приміром, що доводи/пояснення прокурора взято до уваги і, що важливо, давати розуміння чому і чим керувалася Комісія, коли оцінювала прокурора, виставляючи певну кількість балів, тобто які мотиви ухваленого рішення. Особливо-виняткової значимості обґрунтованість/вмотивованість рішення набуває тоді, коли йдеться про непроходження прокурором атестації, з огляду на наслідки, які це потягне.
Зокрема, рішення можна вважати вмотивованим, якщо в ньому зазначено обставини, що мають значення для правильного вирішення кожного з перелічених у Порядку №221 питань, які мають бути дослідженні в рамках атестації прокурора; є посилання на докази, на підставі яких ці обставини встановлено; є оцінка доводів та аргументів особи, щодо якої застосовується процедура атестації; є посилання на норми права, якими керувалася Комісія. Таке рішення повинно містити судження Комісії щодо професійної, особистої, соціальної компетентності прокурора, його доброчесності та професійної етики, відтак його здатності на належному рівні здійснювати покладені на нього законом обов`язки на займаній посаді.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуване рішення кадрової комісії щодо позивача критеріям обґрунтованості та безсторонності не відповідає, оскільки кадровою комісією не було надано оцінку всім обставинам, що передують прийняттю рішення, зокрема і обставинам викладеним в зверненні позивачки.
Відповідно до п. 6 розділу V Порядку № 221 рішення кадрових комісій про неуспішне проходження атестації може бути оскаржене прокурором у порядку, встановленому законодавством.
Отже, відсутність у рішенні, прийнятому за наслідками атестації, мотивів, з яких кадрова комісія дійшла висновку про неуспішне проходження атестації прокурором, слугує підставою для його скасування. У свою чергу, це покладає на кадрові комісії обов`язок обґрунтувати рішення про проходження або не проходження атестації прокурором в такий спосіб, щоб рішення достатнім чином містило мотиви, на яких воно базується. Наведене узгоджується із Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод(Конвенція) та практикою Європейського Суду з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (ст. 32).
Щодо позовних вимог про скасування наказу щодо звільнення позивача та поновлення на займаній посаді, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, оскаржуваним наказом прокуратури Черкаської області №139к від 12.05.2020 ОСОБА_1 звільнено з посади прокурора відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів прокуратури Черкаської області на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України "Про прокуратуру" з 12 травня 2020 року на підставі рішення кадрової комісії №2 від 09.04.2020 року №325 щодо неуспішного проходження  атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.
Враховуючи те, що в межах спірних правовідносин колегія суддів дійшла висновку про протиправність рішення №325 від 09.04.2020 Другої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур Офісу Генерального прокурора про неуспішне проходження  атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, наказ Черкаської області №139к від 12.05.2020 є також протиправним та підлягає скасуванню, як такий, що винесений на підставі протиправного та скасованого рішення кадрової комісії.
Положеннями ст. 235 КЗпП України передбачено, що у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Колегія суддів вважає необґрунтованими доводи відповідачів щодо протиправного застосування в межах спірних правовідносин положень ст. 235 КЗпП України з огляду на те, що Закон України "Про прокуратуру" визначає правові засади організації і діяльності прокуратури України, статус прокурорів, порядок здійснення прокурорського самоврядування, а також систему прокуратури України, в той час як преамбула КЗпП  України закріплює, що він визначає правові засади і гарантії здійснення громадянами України права розпоряджатися своїми здібностями до продуктивної і творчої праці.
Як зазначалось судом вище, 25 вересня 2019 року набув чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" від 19 вересня 2019 року №113-ІХ.
Згідно з розділом І Закону №113-ІХ внесено зміни, в тому числі, до статті 32 КЗпП України, яку доповнено частиною п`ятою такого змісту: "Переведення прокурорів відбувається з урахуванням особливостей, визначених законом, що регулює їхній статус", статтю 40 доповнено частиною п`ятою такого змісту: "Особливості звільнення окремих категорій працівників з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої цієї статті, а також особливості застосування до них положень частини другої цієї статті, статей 42, 42-1, частин першої, другої і третьої статті 49-2, статті 74, частини третьої статті 121 цього Кодексу, встановлюються законом, що регулює їхній статус", отже інші норми КЗпП України залишились без змін (в контексті спірних правовідносин) та повинні бути застосовані, в тому числі щодо порядку поновлення незаконно звільненого працівника на посаді.
При винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Пунктом 2.27. Інструкції "Про порядок ведення трудових книжок працівників", затвердженої Наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України № 58 від 29.07.1993 року, прямо вказано, що днем звільнення вважається останній день роботи.
Проте, судом першої інстанції помилково було зроблено висновок, що згідно оспорюваного наказу про звільнення позивачки, останнім днем роботи позивача є 11.05.2020 року, адже відповідно до табелю обліку робочого часу та враховуючи вищевказаний п. 2.27 Інструкції, останнім днем роботи позивача є 12.05.2020 року, тому датою початку вимушеного прогулу позивача є 13.05.2020 року, про що вірно зазначено позивачкою, з огляду на що колегія суддів вважає за необхідне змінити резолютивну частину судового рішення в частині дати, з якої позивачка повинна бути поновлена на посаді.
Щодо стягнення на користь позивачки середнього заробітку за час вимушеного прогулу колегія суддів зазначає наступне.
У постанові Пленуму Верховного Суду України №9 від 06.11.1992 року "Про практику розгляду судами трудових спорів" роз`яснено, що у випадках стягнення на користь працівника середнього заробітку за час вимушеного прогулу в зв`язку з незаконним звільненням або переведенням, відстороненням від роботи - невиконанням рішення про поновлення на роботі, затримкою видачі трудової книжки або розрахунку він визначається за загальними правилами обчислення середнього заробітку, виходячи з заробітку за останні два календарні місяці роботи (пункт 32 Пленуму).
Порядок обчислення середньої заробітної плати затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 1995 року №100.
Відповідно до абз. 3 п. 2 вказаного Порядку, обчислення середньої заробітної плати для оплати часу щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей, або для виплати компенсації за невикористані відпустки провадиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки або виплати компенсації за невикористані відпустки.
У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час.
Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо і протягом цих місяців працівник не відпрацював жодного робочого дня, середня заробітна плата обчислюється відповідно до останнього абзацу пункту 4 цього Порядку.
Абзацом з п. 3 Порядку визначено, що усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.
Пунктом 8 Порядку встановлено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.
В даному випадку період вимушеного прогулу позивача становить 170 робочих днів.
Відповідно до довідки прокуратури Черкаської області №18-409вих-20 від 26.05.2020 року, сума середньоденної заробітної плати позивача на посаді прокурора відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів прокуратури Черкаської області складає 1104,03 грн.
Суд першої інстанції вірно врахував той факт, що після звільнення позивача із займаної посади її було зараховано на посаду головного спеціаліста відділу прокуратури області, і на цій посаді згідно довідки прокуратури Черкаської області  від 07.09.2020 середньомісячна заробітна плата позивачки складала 17730,84 грн, а середньоденна -824,69 грн.
Відповідно до вимог ч.2  ст.255 КЗпП України  отримані позивачем суми заробітної плати під час виконання нею нижче оплачуваної роботи на посаді головного спеціаліста мають враховуватися при визначенні суми заробітної плати за час вимушеного прогулу, яка піддягає стягненню на користь позивача з Черкаської обласної прокуратури.
В даному випадку різниця у середньому заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи складає 279,34 грн за один день.
З урахуванням викладеного, стягненню з Черкаської обласної прокуратури як правонаступника прокуратури Черкаської області на користь позивача підлягає різниця у середньому заробітку у сумі 47487,80 грн. (279,34 грн (різниця у середньоденному заробітку позивача) х 170 днів (робочі дні за час вимушеного прогулу) з відповідним відрахуванням обов`язкових платежів до бюджету та спеціальних фондів.
Таким чином, рішення суду першої інстанції підлягає зміні в частині визначення суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу, який піддягає стягненню на користь позивачки з Черкаської обласної прокуратури як правонаступника прокуратури Черкаської області.
Відповідно до п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць; поновлення на посаді у відносинах публічної служби.
Зважаючи на вказану норму, колегія суддів вважає, що наявні підстави для  допущення рішення про поновлення на посаді до негайного виконання, та в частині стягнення з відповідача середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу у межах суми стягнення за один місяць,. 
Щодо решти аргументів сторін, суд звертає увагу, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа "Серявін проти України", § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).
          Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права, проте невірно визначено дату поновлення позивачки на посаді та відповідно дату початку вимушеного прогулу ОСОБА_1 у зв`язку з чим резолютивна частина судового рішення підлягає зміні. 
Колегія суддів вважає необхідним апеляційні скарги Офісу Генерального прокурора, Черкаської обласної прокуратури, ОСОБА_1 - задовольнити частково, рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 січня 2021 року - змінити. 
Керуючись ст..ст. 241, 242, 310, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів  
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційні скарги Офісу Генерального прокурора, Черкаської обласної прокуратури, ОСОБА_1 - задовольнити частково.
Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 січня 2021 року - змінити.Викласти абзаци п`ять, шість резолютивної частини рішення наступним чином: 
"Поновити ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді  прокурора відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів Прокуратури Черкаської області з 13 травня 2020 року.
Стягнути з Черкаської обласної прокуратури (бул. Шевченка, 286, м. Черкаси, 18000, код ЄДРПОУ 02911119), яка є правонаступником прокуратури Черкаської області, на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) різницю у середньому заробітку між посадою прокурора відділу організації прийому громадян, розгляду звернень та запитів прокуратури Черкаської області та посадою головного спеціаліста відділу прокуратури Черкаської області за період з 13 травня 2020 року по 15 січня 2021 року у сумі 47 487,80 грн. (сорок сім тисяч чотириста вісімдесят сім) гривень 80 копійок без віднімання податків, зборів та інших обов`язкових платежів".
Додати до резолютивної частини рішення абзац наступного змісту:
"Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення середнього заробітку у межах суми стягнення за один місяць в сумі 23184,63 (двадцять три тисячі сто вісімдесят чотири) грн. 63 коп. з вирахуванням при виплаті встановлених податків і зборів допустити до негайного виконання."
В іншій частині рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 січня 2021 року - залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови виготовлено 26.05.2021.

Головуючий суддя                                                                           Є.В. Чаку 

Судді:                                                                                           І.В.Федотов

                                                                                                     А.Ю.Коротких