Ухвала
 
16 березня 2021 року
м. Київ
 
справа № 642/3832/16-ц
 
провадження № 61-23164 св 19 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Білоконь О. В., Осіяна О. М. (суддя-доповідач), Сакари Н. Ю., 
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про виділ у натурі частки із спільного майна та визначення порядку користування земельною ділянкою; за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про виділ у натурі частки із спільного майна та визначення порядку користування земельною ділянкою за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Харківського апеляційного суду від 14 листопада 2019 року,
 
ВСТАНОВИВ:
 
РішеннямЛенінського районного суду м. Харкова від 02 березня 
2018 року позов ОСОБА_1 задоволено, зустрічний позов ОСОБА_2 залишено без задоволення.
Виділено в натурі ОСОБА_1 наступні приміщення: 4-1, 4-3, 4-4, 4-5, 1У, У, У1, гараж літ. «У», хвіртку № 4, вбиральню літ. «О»; ОСОБА_2 - приміщення 3-1, 3-2, 4-2, Ш, льох літ. «М», сарай літ. «Н», душ літ. «Ц»; ворота залишені в загальному користуванні співвласників. 
Ідеальні частки змінено: ОСОБА_1 буде належати 450/1600 замість 508/1600, ОСОБА_2 - 310/1600 замість 508/1600. 
Постановлено, що для здійснення запропонованого першого варіанту необхідно здійснити наступні переобладнання: у перегородках між приміщеннями 4-1 та 4-2, 4-2 та 4-3 - демонтувати дверні блоки та закласти дверні прорізи; у перегородці між приміщеннями Ш та 1У - демонтувати дверний блок та залишити дверний проріз; демонтувати перегородку між приміщеннями У1 та 1У, відновивши сіни; між приміщеннями 3-2 та 4-2 улаштувати дверний проріз (передбачити технічні заходи з посилення несучих конструкцій та заходи по забезпеченню міцності, стійкості будинку в цілому, його окремих елементів та конструкцій) та встановити дверний блок; рекомендується приміщення 3-1 використовувати як кухню, обладнавши варочною піччю; улаштувати самостійні мережі електропостачання, газопостачання та опалення для кожної квартири; розподіл горищного приміщення робити по лінії розподілу житлового будинку без зведення перегородок; розібрати душ літ. «Ц» та перенести (встановити) його біля сараю літ «Н»; побудувати другу вбиральню. 
Встановлено порядок користування земельною ділянкою із встановленням земельних сервітутів: № 1 - площею 16 кв. м для прокладання та експлуатації трубопроводів газу (води) на користь співвласника ОСОБА_2 у відповідності до пункту «В» статті 99 ЗК України; № 2 - площею 44,4 кв. м для проїзду та проходу до гаражу літ. «У» на користь співвласника ОСОБА_1 у відповідності до пунктів «а», «б» статті 99 ЗК України. 
Виділено земельні ділянки: у користування ОСОБА_1 - площею                            194,5 кв. м, позначену в додатку № 3 до висновку експертизи синім кольором; ОСОБА_2 - площею 194,5 кв. м., в тому числі 1/3 частину земельної ділянки загального користування площею 14,8 кв. м, і земельну ділянку площею № 179,7 кв. м, позначену в додатку № 3 до висновку експертизи зеленим кольором. Земельний сервітут № 1 позначено червоною штриховкою, земельний сервітут № 2 позначено чорною штриховкою в додатку № 3 до висновку експертизи. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію в розмірі 48 385 грн. 
Вирішено питання розподілу судових витрат.
 
Постановою Харківського апеляційного суду від 14 листопада 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено.
Рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 02 березня 2018 року скасовано та ухвалено нову постанову.
У задоволені позову ОСОБА_1 відмовлено; позов ОСОБА_2 задоволено.
Виділено у натурі ОСОБА_1 приміщення 4-3, 4-4, 4-5, V, а також надвірні споруди: ганок літ. «а6», сарай літ. «Н», льох літ. «М», душ літ. «Ц», вбиральні літ «О», 1/2 хвіртки № 4, 1/4 воріт № 7.
Виділено у натурі ОСОБА_2 приміщення 3-1, 3-2, 4-1, 4-2, ІІІ, IV, VI, а також надвірні споруди ганок літ «а5», гараж літ «У», 1/2 хвіртки № 4, 1/4  воріт № 7.
Змінено ідеальні частки співвласників: у ОСОБА_1 замість 508/1600 на 400/1600; у ОСОБА_2 замість 508/1600 на 360/1600.
Постановлено, що для здійснення запропонованого четвертого варіанту, необхідно здійснити наступні переобладнання: у перегородках між приміщеннями 4-1 та 4-4, 4-2 та 4-3 демонтувати дверні блоки, закласти дверні прорізи; перегородці між приміщеннями V та IV демонтувати дверний блок, дверний проріз зашити; демонтувати перегородку між приміщеннями VI та IV, відновивши сіни, площею 6, 5 кв. м; між приміщеннями 4-4 та 4-3 улаштувати (відновити) дверний проріз, встановити дверний блок; приміщення 3-1 використовувати як кухню, облаштувавши варочною піччю; улаштувати самостійні мережі електропостачання, газопостачання та опалення для кожної з квартир; розподіл горищного приміщення робити по лінії розподілу житлового будинку, без зведення перегородок; побудувати другу вбиральню.
Встановлено наступний порядок користування земельною ділянкою згідно четвертого варіанту висновку судової будівельно-технічної, оціночно-будівельної та земельно-технічної експертизи № 1442/8371/25000                                     від 20 грудня 2017 року: виділено в користування ОСОБА_1 земельну ділянку, площею 194, 5 кв. м, згідно додатку 8 висновку експертизи, в тому числі: 1/2 частину земельної ділянки загального користування, площею                  18, 2 кв. м; 1/4 частину земельної ділянки загального користування, площею 11, 1 кв. м; земельну ділянку, площею 165, 1 кв. м; виділено в користування ОСОБА_2 земельну ділянку, площею 194,5 кв. м, згідно додатку 8 висновку експертизи, в тому числі: 1/2 частину земельної ділянки загального користування, площею 18, 2 кв. м; 1/4 частину земельної ділянки загального користування, площею 11, 1 кв. м; земельну ділянку, площею 165, 1 кв. м.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 грошову компенсації у зв`язку зі зміною ідеальних часток співвласників у розмірі 13 410 грн.
Вирішено питання розподілу судових витрат.
 
У грудні 2019 року ОСОБА_1 подала до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати постанову Харківського апеляційного суду від 14 листопада 2019 року й залишити в силі рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 02 березня 
2018 року.
 
Крім того, заявником порушено клопотання про розгляд справи за участю сторін.
 
Пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» передбачено, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
 
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
 
Згідно з частиною п`ятою статті 279 ЦПК України cуд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
 
У задоволенні клопотання про розгляд справи за участю сторін слід відмовити, оскільки колегія суддів не знаходить для цього підстав і потреби у наданні пояснень немає.
 
Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
Згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справа розглядатиметься колегією у складі п`яти суддів.
 
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною п`ятою статті 279, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
У задоволені клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи за участю сторін відмовити.
 
Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про виділ у натурі частки із спільного майна та визначення порядку користування земельною ділянкою; за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 , треті особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про виділ у натурі частки із спільного майна та визначення порядку користування земельною ділянкою призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами. Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                               О. М. Осіян 
 
О. В. Білоконь
 
Н. Ю. Сакара