П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

28 квітня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 420/2802/20	
Головуючий в 1 інстанції: Єфіменко К.С.
          
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого   судді - Вербицької Н.В.,
                                           суддів – Джабурії О.В.,
                                           Кравченка К.В.,
          при секретарі судового засідання Болтушенка А.О.,
          за участю представника апелянта - Хілініченка А.Х.,
                          представника позивача - адвоката Кешкентія Д.В., 
          розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2020 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,                                         
                                                            В С Т А Н О В И Л А :

03.04.2020 ОСОБА_1 звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 03.03.2020 року № 154 "Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень" в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 04.03.2020 року № 181 о/с в частині звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції;
- поновити його на посаді інспектора взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції з 04.03.2020;
-   стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України середній заробіток за час вимушеного прогулу та моральну шкоду в розмірі 15 000 грн.   
В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначав, що у наказі про звільнення не вказано, в чому виразилось ухилення його від дотримання вимог Конституції та законів України, а також в чому виразилась його непрофесійність при виконанні службових обов`язків та яких саме. Позивач також вказує, що не порушував обов`язок працівника поліції щодо застосування технічних приладів і технічних засобів фото і кінозйомки, відеозапису, оскільки ані 20, ані 21 жовтня 2019 року при вступі на чергування не отримував технічні прилади. Службове розслідування відносно нього проведено необ`єктивно, без врахування тих обставин, що він давав пояснення щодо несення служби за 20.10.2019, а ОСОБА_2 пояснює, що проводив зйомку 21.10.2019.
Відповідач заперечує проти позову та зазначає, що підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових, осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
24.12.2019 року інспектор взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_3 та інспектор взводу № 2 роти № 8 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції Сергій Вовк доповіли рапортом (реєстр. № ВН 23826/41/03-2019 від 24.12.19) на ім`я начальника УПП в Одеській області ДПП  про те, що під час моніторингу соціальної мережі «Facebook» опубліковано відеозапис, на якому інспектор взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 , перебуваючи під час виконання службових обов`язків, отримав від водія разом із документами паперовий предмет зовні схожий на грошові кошти номіналом 500 (п`ятсот) гривень.
За результатами службового розслідування 07.02.2020 складено висновок, яким зафіксовано, що в ході службового розслідування в діях лейтенанта поліції  ОСОБА_1 виявлено ознаки дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні службової дисципліни, вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Закону України  "Про Національну поліцію", Правил етичної поведінки поліцейських, Присяги працівника поліції, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
З огляду на вищевикладене, відповідач вважає, що за наслідками службового розслідування ним правомірно зроблено висновок про наявність у діях позивача вчинків, які слугують підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції; накладене на позивача дисциплінарне стягнення є пропорційним встановленим за результатами службового розслідування порушенням, під час проведення службового розслідування дотримані норми законодавства, що регламентують його процедуру, у зв`язку з чим позовні вимоги вважає необґрунтовані та безпідставні.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2020 року позовні вимоги задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту патрульної поліції від 03.03.2020 року № 154 «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень» в частині притягнення інспектора взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту патрульної поліції від 04.03.2020 № 183 о/с «Про особовий склад» в частині звільнення зі служби в поліції інспектора взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 04 березня 2020 року.
ОСОБА_1 поновлений на службі в поліції на посаді інспектора взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України з 04 березня 2020 року.
Департамент патрульної поліції зобов`язаний здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 04.03.2020 року по 24.12.2020 року.
В іншій частині позову відмовлено.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невірне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить зазначене рішення скасувати та прийняте нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог. Зокрема, апелянт зазначає, що суд першої інстанції не надав належної оцінки тому, що звільнення позивача відбулось не у зв`язку із обвинуваченням його у вчиненні злочину, а з підстав, установлених в ході службового розслідування, в ході якого комісією достеменно встановлено час та місце вчинення працівниками УПП, в тому числі позивачем, зображеними на відеозаписах, дисциплінарного проступку.
Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін в зв`язку із необґрунтованістю доводів апелянта.
Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається наступне.
ОСОБА_1 (номер жетона 0004440), проходив службу в Національній поліції України на посаді інспектора взводу №2 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП з 07 листопада 2015 року; має звання лейтенант поліції.
Рапортом від 24.12.2019 року № ВН 23826/41/13-2019 на ім`я начальника УПП в Одеській області ДПП капітана поліції Олександра Гостіщева інспектор взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції Денис Дзьоба та інспектор взводу № 2 роти № 8 батальйону № 1 УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції Сергій Вовк доповіли, що під час моніторингу соціальної мережі “Facebook” опубліковане відео, на якому інспектор взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 , знаходячись під час виконання службових обов`язків, отримав від водія разом із документами паперовий предмет зовні схожий на грошову одиницю номіналом 500 гривень.
Наказом т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції від 09.01.2020 року № 30, відповідно до абзацу 2 пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, частини першої-четвертої статті 14, частини першої та другої статті 15, статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, з метою встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту поліції лейтенантом поліції ОСОБА_1 та іншими працівниками полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, що виразилось у можливому отриманні неправомірної вигоди, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, про що стало відомо з рапорту інспектора взводу № 1 роти № 2 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_4 та інспектора взводу № 2 роти № 8 батальйону № 1 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Сергія Вовка, призначено службове розслідування (т.12 а.с.16-18).
07 лютого 2020 року складений висновок службового розслідування щодо встановлення причин та обставин можливого порушення службової дисципліни інспектором взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_1 та іншими працівниками полку УПП в Одеській області ДПП, що виразилось у можливому отриманні неправомірної вигоди, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет Національної поліції, та відповідно до якого дисциплінарна комісія вважає, зокрема:
- за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частини 3 статті II, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 7, 8 частини 1 статті 9 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», пунктів 1,6 частини 3 статті 1, частини 7 статті 17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-УІІІ, абзацу 1 пункту З розділу III, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.1 1.2018 № 893, абзаців 1,2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, пункту 5 розділу II та пункту 2 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18.12.2018 № 1026, підпунктів 1,10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції поліцейського патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 05.01.2016 № 4/1, Присяги працівника поліції, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції, на підставі пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції країни, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут атональної поліції України» від 15.03.2018 № 2337-VІІI, інспектора взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції (т.2 а.с.134-175).
На підставі наведеного висновку прийнято наказ Департаменту патрульної поліції Національної поліції України “Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень” від 03 березня 2020 року № 154, зокрема, про звільнення зі служби в поліції інспектора взводу №2 роти № 8 батальйону № 2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області ДПП УПП в Одеській області ДПП України, лейтенанта ОСОБА_1 та наказ Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції “Про особовий склад” від 04 березня 2020 року № 183 о/с, зокрема, про звільнення зі служби в поліції інспектора взводу №2 роти № 8 батальйону № 2 полку Управління патрульної поліції в Одеській області ДПП УПП в Одеській області ДПП України, лейтенанта ОСОБА_1 (т.1 а.с.235-240, 67).
Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що зі змісту висновку службового розслідування та оскаржуваного наказу, який прийнято на підставі матеріалів службового розслідування, в частині, що стосується позивача, не вбачається жодного фактичного обґрунтування вчинення позивачем дисциплінарного проступку, яке б виразилось у порушенні вимог пункту 5 розділу ІІ та пункту 2 розділу VІІ Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18 грудня 2018 року № 1026. Крім того, суд першої інстанції зазначив про недоведення дати події, яка, нібито, сталася за участю позивача, а тому встановлене відповідачем порушення Дисциплінарного статуту є необґрунтованим, недоведеним та безпідставним.     
Судова колегія не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII.
Відповідно до ст.3 Закону № 580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно з ч.3 ст.11 Закону № 580-VIII рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.
Положеннями частини першої статті 18 Закону № 580-VIII визначено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Частинами першою-другою статті 19 Закону № 580-VIII визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Так, сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут).
Відповідно до приписів статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09 листопада 2016 року № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських, які є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей.
Відповідно до абзаців 1, 5 та 11 пункту 1 Розділу ІІ Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків.
Статтею 11 Дисциплінарного статуту закріплено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно зі статтею 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
З метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування (стаття 14 Дисциплінарного статуту).
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Як визначено частиною шостою статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Згідно з частинами сьомою-восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно ст. 20 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказ Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893.
Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно п. 1, 2, 4, розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
За приписами п. 1, 2, 3, 4, 5 розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Висновок службового розслідування затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.
Згідно п.1 розділу VІI Порядку № 893 у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення. Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
З наведеного вбачається, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції  і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.
Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Як вбачається з матеріалів справи, підставою для призначення службового розслідування став рапорт від 24.12.2019 року № ВН 23826/41/13-2019 інспекторів батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП: лейтенанта поліції Дениса Дзьоби та лейтенанта поліції Сергія Вовка, яким вони доповіли начальнику УПП в Одеській області О.Гостіщеву, що під час моніторингу соціальної мережі “Facebook” опубліковане відео, на якому інспектор УПП в Одеській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1 , знаходячись під час виконання службових обов`язків, отримав від водія разом із документами паперовий предмет зовні схожий на грошову одиницю номіналом 500 гривень (т.2 а.с.19).
Зазначена підстава для призначення службового розслідування відповідає приписам ч.4 ст.14 Дисциплінарного статуту та п.1 розділу ІІ Порядку № 893. 
Доводи суду, що вказаний рапорт не містить інформацію про вчинення правопорушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, а лише зазначено здогадку про отримання ОСОБА_1 під час виконання службових обов`язків паперового предмету, схожого на 500 грн, що свідчить про відсутність підстав для призначення службового розслідування, судова колегія вважає помилковим.
На думку судової колегії, рапорт інспекторів УПП Д.Дзьоби та С.Вовка, містить інформацію про виявлення в соціальній мережі інформації про можливе вчинення порушень працівниками    поліції, у т.ч. ОСОБА_1 . Разом з цим, встановлення умов та обставин вчинення дисциплінарного проступку підлягає з`ясуванню саме під час службового розслідування. 
Судова колегія також враховує, що не погоджуючись із наказом про призначення службового розслідування № 30 від 09.01.2020 та ознайомившись з ним того ж дня (т.1 а.с.81-84), позивач не оскаржив його в судовому порядку.
Висновком службового розслідування від 07.02.2020 року встановлено, що у відповідності до Розстановки сил та засобів батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП, затвердженої керівництвом управління, з 08.00 20.10.2019 по 20.00 20.10.2019 екіпаж "Океан-Д-205" на службовому автомобілі марки Renault, реєстраційний номер НОМЕР_1 , заступив на службу на стаціонарний пост "Два стовпи" у м.Одесі для виконання службових обов`язків у складі, зокрема, інспектора взводу № 2 роти № 8 батальйону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 . Згідно рапортів, поданих на ім`я начальника УПП в Одеській області під час моніторингу соціальної мережі "Facebook" було виявлено відео, з якого вбачається, що окремі співробітники батальйону № 2 полку УПП в Одеській області під час несення служби на стаціонарному пасту "Два стовпа" отримують грошові кошти, що може свідчити про дії корупційного характеру. 
Крім того, у висновку службового розслідування зафіксовано, що, зокрема, позивач під час надання пояснень в ході службового розслідування, відмовився відповідати на питання, що свідчить про не сприяння проведенню службового розслідування, та є порушенням вимог п. 7 розділу IV Порядку № 893.
Разом з тим, позивач також зазначив, що ним знайдено відео в мережі Інтернет та переглянуто. На відео в деяких моментах дійсно видно нібито його під час виконання своїх службових обов`язків на стаціонарному посту "Два стовпа", однак не зазначено число, місяць та рік.
З акту перегляду відеозапису, який було виявлено під час моніторингу соціальної мережі "Fасеbоок", вбачається, що на відеозаписі https://www.facebook.com/100008594928797/videos/22209772365985906/ лейтенант поліції ОСОБА_1 отримує страховий поліс разом з предметом який схожий на грошові кошти номіналом 500 грн (1:13); лейтенант поліції ОСОБА_1 тримає предмет схожий на грошові кошти номіналом 500 грн (1:23); лейтенант поліції ОСОБА_1 кладе предмет, схожий на грошові кошти, до рукава лівої руки (1:45) (т.2 а.с.107-113).
Комісія дійшла висновку, що працівники поліції, а саме: ОСОБА_1 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 своїми діями, відображеними на відеороликах, підривають авторитет поліції та викликають суспільний резонанс у суспільстві. Дисциплінарною комісією враховано, що подія за участі працівників УПП в Одеській області висвітлена в багатьох публікаціях мережі Інтернет, де набула широкого розголосу та суспільного резонансу, негативно вплинула на формування позитивної громадської думки щодо стану правопорядку та діяльності Національної поліції, підвищення довіри населення до правоохоронних органів.
Під час службового розслідування комісією також встановлено, що відповідно до Журналу обліку технічних пристроїв особовому складу на добове чергування, 21 жовтня 2019 року лейтенант поліції ОСОБА_8 отримав портативні відеореєстратори № 0481 та № 1347.
Пунктом 5 розділу II “Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису засобів фото- і кінозйомки, відеозапису”, затвердженої наказом МВС України № 1026 від 18.12.2018р. встановлено, що з моменту початку виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції поліцейський зобов`язаний включити портативний відеореєстратор та вести безперервну відео зйомку ним до завершення виконання службових обов`язків та/або спеціальної поліцейської операції, крім випадків, пов`язаних з виникненням у поліцейського особистого приватного становища (відвідування вбиральні, перерви для приймання їжі тощо). У процесі включення портативного відео реєстратора поліцейський переконується в точності встановлених на пристрої дати та часу.
Відповідно до підпункту 1 пункту 6 розділу II тієї ж Інструкції під час здійснення повноважень поліцейський забезпечує збереження та належні умови експлуатації виданого йому портативного відео реєстратора та не допускає його розряджання.
Згідно з пунктом 2 розділу VII вказаної Інструкції поліцейський забезпечує належне виконання вимог цієї Інструкції.
Таким чином, перед заступанням на службу поліцейські зобов`язані отримувати портативні відео реєстратори та з моменту початку виконання службових обов`язків й до їх закінченні вести безперервну відеозйомку.
В  ході службового розслідування був опитаний громадянин ОСОБА_2 , який пояснив, що він фіксував події на стаціонарному посту "Два стовпа" 21.10.2019, на якому несли службу працівники поліції ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та Опалинський. 
Раніше ОСОБА_12 телефонному режимі повідомляв УПП, що події, зафіксовані на вищезазначених відеороликах, мали місце 20.10.2019.
Відповідно до Розстановки сил та засобів батальону № 2 полку УПП в Одеській області ДПП, як 20.10.2019 так і 21.10.2019, на стаціонарному посту "Два стовпа" несли службу ті ж самі працівники УПП в Одеській області ДПП. Днем можливого порушення службової дисципліни працівниками УПП в Одеській області ДПП, що виразились у можливому отриманні неправомірної вигоди, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет Національної поліції, слід вважати - 21.10.2019. Відповідно до Журналу обліку видачі технічних пристроїв особовому складу на добове чергування, 21.10.2019 лейтенант поліції ОСОБА_8 отримав портативні відеореєстратори № 0481 та № 1347. Відеофіксація на портативний відеореєстратор № 1347 не проводилась. Переглядом відеозаписів з портативного відеореєстратору № 0481 за 21.10.2019 в період часу з 08.00 по 20.00 встановлено, що працівниками поліції під час здійснення відеофіксації та до моменту закінчення використовувалась кнопка "скидування", що призвело до пошкодження деяких файлів та неможливості їх перегляду, хоча працівники поліції повинні були включити портативний відеореєстратор з моменту початку виконання службових обов`язків, а відеозйомку вести безперервно до завершення несення служби. Крім того, отримано інформацію з управління зв`язку та телекомунікації ГУ НП в Одеській області, згідно якої відсутні відеозаписи з камер відеоспостереження за терміном архівації за 21.10.2019. При перевірці інформації відповідно до Інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" за період    08.00 по 20.00 21.10.2019 екіпажем "Океан-Д-205" було складено 10 адміністративних матеріалів. Адміністративні матеріали 21.10.2019 на водіїв транспортних засобів, зафіксованих на відеороликах не складались.
Також, як вбачається з матеріалів справи та не заперечується позивачем, що під час виходу на службу ним, всупереч приписам Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 18 грудня 2018 року № 1026, не отримано  відео реєстратор, що також підтверджується витягами з Журналу обліку видачі технічних пристроїв особовому складу на добове чергування.
При цьому, доводи позивача щодо того, що він не порушував приписи Інструкції № 1026, так як відеокамери не отримував, суд не приймає до уваги, оскільки отримання та використання поліцейським під час виконання службових обов`язків відеореєстратора є не правом, а обов`язком позивача. 
Крім того, колегією суддів під час судового засідання оглянуто відеозапис, на якому позивач зафіксований з одягнутим відеореєстратором, що спростовує доводи ОСОБА_1 про відсутність в нього відеореєстратора під час несення служби. 
З наданого відповідачем відеозапису з портативного відеореєстратора, якій 21.10.2019 був у ОСОБА_1 , вбачається, що за період з 08.00 по 20.00 відеозаписи відсутні, а після 20.00 здійснено лише декілька відеороліків (т.2 а.с.18).
За таких обставин ОСОБА_1 порушив вимоги Інструкції № 1026 щодо неотримання відеореєстратора на початку виконання службових обов`язків, а через отриманий від ОСОБА_8 відеореєстратор позивач під час несення служби не здійснював безперервну відеозйомку.
Наведені порушення позивачем вимог Інструкції № 1026 створюють умови, за яких інспектор УПП ОСОБА_1 21.10.2019 безконтрольно ніс службу, що дало змогу громадському спостерігачу звинувачувати його у вчиненні правопорушень. 
Доводи позивача, викладені у відзиві на апеляційну скаргу, що з посадовою інструкцією він ознайомлений 25.02.2020, тобто перед звільненням, не виключає його обов`язку, як інспектора УПП, отримати на початку виконання службових обов`язків відеореєстратор та вести відеозйомку безперервно, оскільки такий обов`язок встановлений, в першу чергу, Інструкцією № 1026, на виконання вимог якої розроблена посадова інструкція інспектора УПП.  
До того ж, висновком службового розслідування на підставі перегляду відеозаписів з портативного відео реєстратору № 0481 екіпажу “Океан-Д- 205” за 21.10.2019 встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 спілкувався з громадянами російською мовою, хоча зобов`язаний під час виконання службових обов`язків використовувати тільки державну мову, чим порушив вимоги п.7, п.8 ч.1 ст.9 Закону України “Про забезпечення функціонування української мови як державної”.
Враховуючи викладене, судова колегія погоджується з доводами апелянта, що службовим розслідуванням встановлені місце, час та обставини вчинення ОСОБА_1  дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні службової дисципліни, грубого ігнорування вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", Закону України "Про Національну поліцію", Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, Присяги працівника поліції, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції. 
Враховуючи те, що поведінка працівника Національної поліції України завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам стража правопорядку, дії 21.10.2019 в тому числі лейтенанта поліції ОСОБА_1 , зафіксовані та опубліковані в мережі Інтернет, де набули широкого розголосу та суспільного резонансу, є проявом негідної поведінки, адже вчинені дії є такими, що дискредитують звання поліцейського і негативно впливають на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. 
Слід зазначити, що така   поведінка поліцейських, в тому числі старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , негативно вплинула на формування позитивної громадської думки щодо стану правопорядку та діяльності Національної поліції України, тим самим підірвавши рівень довіри населення до поліції, який є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції відповідно до ч.3 ст.11 Закону України «Про Національну поліцію».
Встановлені службовим розслідування обставини, на думку судової колегії, є належними  підставами для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та несумісними із подальшою службою позивача в органах поліції. 
Щодо доводів ОСОБА_1 , що в разі встановлення дисциплінарною комісією факту отримання позивачем неправомірної вигоди, голова комісії мав би звернутись до правоохоронних органів із заявою про кримінальний злочин за ст.366 КК України, судова колегія зазначає, що в даному випадку дисциплінарним проступком визнано дії позивача, які не були кваліфіковані органом досудового розслідування як такі, що містять ознаки кримінальних правопорушень.
Інформація зазначена у висновку службового розслідування, яка фактично стала підставою для прийняття відповідачем оскаржуваних позивачем наказів, жодним чином не обґрунтовує скоєння позивачем кримінального злочину. Натомість службовим розслідуванням здійснена оцінка діям позивача, які кваліфіковані в межах однієї процедури - дисциплінарного провадження.
Факт відсутності кримінального провадження за підозрою позивача у вчиненні кримінального правопорушення не позбавляє відповідача права застосувати дисциплінарне стягнення за порушення дисципліни та/або правил службової етики та/або присяги. В той же час, відсутність кримінального провадження відносно позивача не впливає на наявність чи відсутність у його діянні складу дисциплінарного проступку.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові № 824/1349/19-а від 30 березня 2021 року.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 6 жовтня 1982 року у справі «X. v. Austria» про неприйнятність заяви № 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 7 жовтня 1987 року у справі «C. v. the United Kingdom» про неприйнятність заяви № 11882/85). Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11 лютого 2003 року у справі «Ringvold v. Norway», заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.
Колегія суддів наголошує, що відповідачем у рамках службового розслідування правильно кваліфіковано порушення позивачем службової дисципліни як дисциплінарний проступок саме у тих межах, у яких означені відповідачем дії позивача не можуть бути визнані адміністративним чи кримінальним правопорушенням або віднесені до компетенції інших органів.
Отже необґрунтованим є посилання позивача на неповноту службового розслідування та недоведеність отримання ним неправомірної вигоди, оскільки  в межах службового розслідування не досліджувалось питання щодо вчинення чи не вчинення позивачем злочину, відповідно до Кримінального кодексу України, а надавалась оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку, відповідно до Закону України "Про Національну поліцію" та Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України".
Жодних доказів того, що виклад установлених службовим розслідуванням обставин стосується кримінального правопорушення, як на те вказує позивач, не підтверджується матеріалами справи, внаслідок чого твердження позивача є неприйнятними.
На підставі викладеного судова колегія погоджується з доводами апелянта, що накази від 03.03.2020 № 154 про застосування дисциплінарних стягнень та від 04.03.2020 № 183 о/с про звільнення зі служби в поліції стосовно ОСОБА_1 прийняті відповідачем на підставі, в межах наданих повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому визнані протиправними та скасовані судом першої інстанції помилково. 
Суд першої інстанції надав невірну правову оцінку обставинам справи, в зв`язку з чим прийшов до помилкового висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .
Відповідно до п.3 ч.1 ст.317 КАС України рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням постанови про відмову ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. 
Керуючись ст.ст. 308,310,315,317,321,322,325,328,329 КАС України, судова колегія,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції – задовольнити.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 24 грудня 2020 року -  скасувати з ухваленням постанови про відмову у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та моральної шкоди.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.
Повний текст постанови складений та підписаний колегію суддів 11 травня 2021 року.

Головуючий:                                                                       Н.В.Вербицька

                    Суддя:                                                                       О.В.Джабурія                                        
          Суддя:                                                                                К.В.Кравченко