КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Справа № 939/145/20
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/4508/2021

П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
 
30 березня 2021 року                                                                                     м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді - доповідача Слюсар Т.А.,
суддів: Коцюрби О.П., Білич І.М.,
за участю секретаря судового засідання Верес Ю.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Гарницького Павла Петровича в інтересах ОСОБА_1 на ухвалу Бородянського районного суду Київської області від 23 грудня 2020 року про залишення позову без розгляду у складі судді Унятицького Д.Є.,
у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Бородянська селищна рада, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Стиблина Оксана Вячеславівна про визнання права власності на майно в порядку спадкування,-
 
В С Т А Н О В И В :
 
У січні 2020 року ОСОБА_4 звернулася у суд із позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , треті особи: Бородянська селищна рада, приватний нотаріус КМНО Стиблина О.В. про визнання права власності на майно в порядку спадкування.
 
Ухвалою Бородянського районного суду Київської області від 23 грудня 2020 року позов ОСОБА_1 залишено без розгляду.
 
В апеляційній скарзі адвокат Гарницький П.П. в інтересах ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм процесуального права, неправильне застосування норм матеріального права, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити справу для продовження розгляду до Бородянського районного суду Київської області.
 
В обґрунтування апеляційної скарги, посилався на те, що судове засідання, під час якого було залишено позов без розгляду, проводилось без участі позивача та його представника, яких навіть не було сповіщено про дату судового засідання.
 
Вказано, що районним судом, незважаючи на те, що адвокат Гарницький П.П. постійно у своїх заявах просив усі виклики та повідомлення направляти на його адресу. Останнє звернення було подано 24.10.2020р. за вих. № 398/П-з у заяві про зупинення  судовому проваджені, між тим суддя не тільки не розглянув заяву про зупинення судового провадження за наявними документами, а й діючи в супереч вимог закону, явно демонструючи своє схилення до відповідача, ухвалив таке завідомо незаконне рішення, чим позбавив позивача не тільки на справедливий суд.
 
Також вказано, що оскаржувана ухвала, порушила статтю 6 Конвенції "Про захист прав людини і основоположних свобод" та позбавляє позивача права у захисті своїх порушених прав, шляхом звернення до суду, право на що гарантовано Конституцією України (ст.8 верховенство права), а права і свободи захищаються судом (ст.55 Конституції України).
 
У відзиві на апеляційну скаргу адвокат Яценко О.С. в інтересах ОСОБА_2 не погоджується з її доводами, вважає необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню. 
 
Колегія суддів, вислухавши ОСОБА_1 та її представника ОСОБА_6 , які просили апеляційну скаргу задовольнити та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_2 , який просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, вивчивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає її такою, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.
 
У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства проголошено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
 
Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.
 
Статтею 13 ЦПК України закріплено принцип диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до якого суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
 
Відповідно до частини 5 статті 223 ЦПК України у разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
 
Згідно статті 257 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо: 3) належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
 
Згідно з п. 4 частини 3статті 223ЦПК України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі його неявки в судове засідання, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи 
обов`язковою.
 
Аналіз зазначених норм Закону свідчить про те, що суд може залишити позовну заяву без розгляду з наведеної правової підстави лише у випадку одночасного існування таких умов: 1) неявка позивача в два і більше судові засідання поспіль; 2) належне повідомлення позивача про час та місце розгляду справи; 3) відсутність поважних причин неявки позивача в судове засідання або неповідомлення їх суду 3) неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.
 
Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.
 
Крім того, зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
 
Правове значення в даному випадку має належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання, неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача та наявність перешкод для розгляду справи за його відсутності.
 
Як убачається з матеріалів справи,  в судове засідання призначене на 13.08.2020 року будучи належним чином повідомленою, позивач не з`явилася (а.с. 172 т. 1).
 
 Розгляд справи відкладено за клопотанням представника позивача з підстав необхідності отримання додаткових доказів (а.с. 194-195 т. 1) до 22.09.2020 року.
 
Про судове засідання 22.09.2020 року позивач та її представник  належним чином повідомлені (а.с.204, 205 т.1), проте до суду не з`явилися.
 
 Відповідно до справи, представником позивача  подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з зайнятістю в іншому судовому розгляді та перебуванням позивача у відпустці (а.с. 210-2016 т.1). 
 
22.09.2020 року закрито підготовче провадження у справі та  призначено до розгляду на 26.10.2020 року (а.с.221-222 т. 1).
 
У вказане судове засідання позивач та її представник не з`явились, від останнього надійшла заява про зупинення судового провадження та відкладення розгляду справи (а.с.234-235 т. 1). Розгляд справи відкладено до 23.12.2020 року.
 
23.12.2020 року в судове засідання позивач та представник не з`явилися, про день і час судового розгляду повідомлені належно, про що свідчать дані  відправлення об  11.55  28.10.2020 року судової повістки на електронну пошту ОСОБА_8 (а.с. 241 т. 1).
 
Відповідно до справи, 28.10.2020року о 16.05 представник позивача ОСОБА_8   на адресу районного суду направив лист, у якому зазначив: «Спасибо. Повестку получили» (а.с.242 т.1).
 
Разом з тим, позивач та його представник у судове засідання повторно не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.
 
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками районного суду про наявність підстав до залишення позову без розгляду у відповідності до  пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України, остільки  належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання.
 
 Згідно статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
 
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наголошує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
 
Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії, заява № 11681/85, пункт 35 рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року).
 
З огляду на те, що належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду справи позивач та її представник, два рази поспіль не з`явився в судові засідання, про причини неявки не повідомили та не подали заяви про розгляд справи за їх відсутності.
  
 При цьому, закон надає право суду залишати позов без розгляду у випадку повторної неявки позивача в судове засідання незалежно від причин його неявки, наявності чи відсутності поважних причин для такого.
 
Враховуючи наведене, судом першої інстанції зроблено обґрунтовані висновки про наявність правових підстав до залишення позову без розгляду на підставі  пункту 3 частини першої статті 257 ЦПК України.
 
Твердження апеляційної скарги  про те, що районний суд, не розглянувши його клопотання про зупинення провадження у справі, не мав правових підстав вирішувати питання  залишення позову без розгляду - безпідставні, остільки у відповідності до положень цивільного процесуального Кодексу  зазначене клопотання підлягає до вирішення судом після прийняття рішення про можливість розгляду справи у відсутність осіб, які не з`явилися в судове засідання.
 
 Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права.
 
За таких обставин, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала підлягає залишенню без змін, оскільки є законною та обґрунтованою, постановлена з дотриманням норм процесуального права.
 
Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу адвоката Гарницького Павла Петровича в інтересах ОСОБА_1  залишити без задоволення.
 
Ухвалу Бородянського районного суду Київської області від 23 грудня 2020 року залишити без змін.
 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, проте може бути оскаржено в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з моменту складання повного судового рішення.
 
Повне судове рішення складено 05 квітня 2021  року.

Суддя-доповідач:   

Судді: