КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
                                     
Апеляційне провадження  № 22-ц/824/4463/2021                    
справа № 362/6594/20
 
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И
 
 13 квітня 2021 року Київський апеляційний суд в складі:
 
            Суддя - доповідач:      Андрієнко А.М.
            Суддів:                          Соколової В.В.
                                                  Поліщук Н.В.
 
Розглянувши в порядку письмового провадження  цивільну справу за апеляційною скаргою представника Національного наукового центру «Інститут механізації та електрифікації сільського господарства» Олександрова Олексія Петровича на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області, постановленого суддею Ковбель М.М.  20 січня 2021 року про визнання неподаною та повернення позовної заяви по цивільній справі за позовом Національного наукового центру "Інститут механізації та електрифікації сільського господарства" до Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , треті особи: Національна академія аграрних наук України, державний реєстратор Глевахівської селищної ради Кияниця Наталія Миколаївна, про визнання незаконною та скасування державної реєстрації,
 
У С Т А Н О В И Л А :
 
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 20 січня 2021 року позовну заяву Національного наукового центру "Інститут механізації та електрифікації сільського господарства" до Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , треті особи: Національна академія аграрних наук України, державний реєстратор Глевахівської селищної ради Кияниця Наталія Миколаївна, про визнання незаконною та скасування державної реєстрації визнано неподаною та повернено заявнику.
 Не погодившись з ухвалою суду, представник Національного наукового центру «Інститут механізації та електрифікації сільського господарства» Олександров Олексій Петрович подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та передати справу для продовження розгляду, мотивуючи тим, що позивач правомірно подав позовну заяву через підсистему «Електронний суд», а місцевий суд всупереч ч.4 ст. 263 ЦПК України не врахував правових висновків Верховного Суду та не навів мотиви відступлення від них, внаслідок чого постановив незаконну ухвалу та безпідставно повернув позовну заяву позивачу.
За правилом пункту 6 частини 1 статті 353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвала суду першої інстанції щодо повернення заяви позивачеві (заявникові).
Згідно із частиною 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Частиною 13 статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
У зв`язку з цим, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню із таких підстав.
Залишаючи позовну заяву без руху, в ухвалі від 29.12.2020 року суддя зазначив, що оскільки на момент звернення позивача до суду з позовом Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не розпочала функціонувати у судах України, розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі, тому до позовної заяви необхідно додати її копії з додатками відповідно до кількості учасників справи.
Постановляючи ухвалу про повернення заяви заявникові, суд першої інстанції виходив з того, що у визначений строк позивачем не були усунені недоліки позовної заяви, які були зазначені в ухвалі від 29.12.2020 року, позовна заява подана в електронній формі через систему «Електронний суд» та без накладення електронного цифрового підпису.
Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з таких підстав.
Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Вимоги до форми і змісту позовної заяви визначені статтею 175 ЦПК України, відповідно до якої, зокрема, позовна заява подається у письмовій формі.
Частинами 5-7 статті 43 ЦПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Учасник справи звільняється від обов`язку надсилати іншим учасникам справи або подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи, якщо він подає документи до суду в електронній формі. У такому разі копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд. Якщо обсяг документів є надмірним, суд направляє учасникам справи тільки копії процесуальних документів та повідомлення про можливість ознайомитися з іншими матеріалами в приміщенні суду або через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи та подання такого документу через електронний кабінет.
Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 06 серпня 2019 року у справі № 2340/4648/18, від 22 серпня 2019 року у справі № 520/20958/18.
Згідно з положеннями частини третьої статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у судах функціонує Єдина судова інформаційна (автоматизована) система. Разом з тим, згідно із Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року, який набрав чинності 15 грудня 2017 року, з дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у тексті Закону слова (назва) «Єдина судова інформаційна (автоматизована) система», «автоматизована система» у всіх відмінках (випадках) буде замінено словами «Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система» у відповідному відмінку.
Відповідно до частини восьмої статті 14 ЦПК України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису, якщо інше не визначено цим Кодексом.
У пункті 15.15 частини першої розділу VIIІ «Перехідні положення» ЦПК України зазначено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Оголошення про створення та забезпечення функціонування ЄСІТС було опубліковано Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» № 229 (6984) 01 грудня 2018 року.
У подальшому у газеті «Голос України» (№ 42 (7048) від 01 березня 2019 року) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого (відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування ЄСІТС) Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті «ГолосУкраїни» (№ 229 (6984) від 01 грудня 2018 року).
Разом з тим, наказом Державної судової адміністрації України № 628 від 22 грудня 2018 року «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» вирішено запровадити тестовий режим експлуатації підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах України (пілотних судах).
Відповідно до пункту 2 цього наказу місцевим та апеляційним судам у ході тестового режиму експлуатації підсистеми «Електронний суд» слід керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (із змінами і доповненнями), у частині функціонування підсистеми «Електронний суд» (далі - Положення № 30).
Так, відповідно до пункту 2.3 рішення Ради суддів України від 12 квітня    2018 року № 16 передбачено, що ряд норм Положення № 30, в тому числі і розділ XI (Підсистема «Електронний суд»), набирають чинності та можуть використовуватись у тестовому режимі виключно для судів, визначених пілотними згідно з відповідним наказом ДСА України.
Згідно пункту 3 розділу ХІ Положення № 30 особи, за допомогою зареєстрованого електронного кабінету формують проекти (створюють шляхом заповнення відповідних форм, редагують, долучають), підписують та подають до суду і органів системи правосуддя електронні запити, скарги, пропозиції та інші непроцесуальні звернення, що стосуються діяльності таких органів, а також отримують відповідь на них.
Із урахуванням зазначеного, з 22 грудня 2018 року отримані місцевими судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему «Електронний суд» мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку.
Вказаний висновок висловлено у постанові Верховного Суду від 10 вересня 2019 року  у справі № 640/1374/19.
 Як вбачається з матеріалів справи, 28.12.20210 року Національний науковий центр "Інститут механізації та електрифікації сільського господарства" звернувся до Васильківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою в електронній формі до Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , треті особи: Національна академія аграрних наук України, державний реєстратор Глевахівської селищної ради Кияниця Наталія Миколаївна, про визнання незаконною та скасування державної реєстрації. Документ було сформовано в системі «Електронний суд» 28.12.2020 року.
Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.12.2020 року позовну заяву залишено без руху та позивачу наданий строк протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду для усунення недоліків.
04.01.2021 року на виконання вищезазначеної ухвали представником позивача надіслано заяву, в якій останній просив прийняти до розгляду позовну заяву в первинній редакції, при цьому позовну заяву разом з додатками до неї у паперовому вигляді останній не надав.
Згідно ч. 1 ст. 177 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.
Залишаючи позовну заяву без руху та зазначаючи про необхідність надання її копії відповідно до кількості учасників справи, суддя першої інстанції не звернув уваги на те, що позовну заяву було подано через підсистему «Електронний суд», а тому відповідно до положень ст. 43 ЦПК України учасник справи звільняється від обов`язку подавати до суду копії документів відповідно до кількості учасників справи. У такому випадку копії відповідних документів іншим учасникам справи направляє суд.
За таких обставин висновки суду першої інстанції про невідповідність позовної заяви вимогам ст. 175 та 177 ЦПК України не відповідають вищезазначеним нормам процесуального права та не враховують правові висновки Верховного Суду.
Враховуючи, що при зверненні до суду з позовом позивач використовував сервіс «Електронний суд», позовна заява підписана електронним цифровим підписом, тому суддя першої інстанції прийшов до неправомірного висновку про повернення позовної заяви позивачу. 
Відповідно до ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Враховуючи, що оскаржувана ухвала про повернення позовної заяви заявнику постановлена з порушенням норм процесуального права, вона підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
 
            Керуючись ст.  367, 374, 379 ЦПК України колегія судді,
 
П О С Т А Н О В И Л А:
 
Апеляційну скаргу представника Національного наукового центру «Інститут механізації та електрифікації сільського господарства» Олександрова Олексія Петровича задовольнити.
Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 20 січня 2021 року скасувати, справу за позовом Національного наукового центру "Інститут механізації та електрифікації сільського господарства" до Глевахівської селищної ради Васильківського району Київської області, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , треті особи: Національна академія аграрних наук України, державний реєстратор Глевахівської селищної ради Кияниця Наталія Миколаївна, про визнання незаконною та скасування державної реєстрації направити до Васильківського міськрайонного суду Київської області для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття,  але може бути оскаржена до Верховного суду протягом  тридцяти діб    

Суддя - доповідач:                                           А.М.Андрієнко

Судді:                                                                Н.В. Поліщук

                                                                                       В.В. Соколова