Ухвала
 
12 квітня 2021 року
м. Київ
 
справа № 394/836/20
провадження № 61-5813ск21
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Грушицького А. І., розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 16 грудня 2020 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 09 березня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Новоархангельського навчально-виховного об`єднання № 2 Новоархангельської районної ради Кіровоградської області, треті особи - директор Новоархангельського навчально-виховного об`єднання № 2 Новоархангельської районної ради Кіровоградської області Гончар Тетяна Степанівна, завідувач філії Ганнівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Новоархангельського навчально-виховного об`єднання № 2 Новоархангельської районної ради Кіровоградської області Хомич Юрій Петрович , про поновлення на посаді вчителя англійської мови та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу, 
 
ВСТАНОВИВ:
 
06 квітня 2021 року ОСОБА_1 засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 16 грудня 2020 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 09 березня 2021 року в зазначеній справі.
 
Подана касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом до розгляду та вирішено питання про відкриття касаційного провадження, оскільки в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору.
 
Касаційна скарга містить клопотання, в якому заявник просить розстрочити сплату судового збору.
 
Відповідно до положень пункту 1 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір», частини першої статті 136 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.
 
Пунктом 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за умови що предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
 
За правилами частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» та частини третьої статті 136 ЦПК України суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цих статей.
 
При вирішенні питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити судовий збір та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати судового збору.
 
Перевіривши доводи заявника та з урахуванням обставин справи, передбачені законом підстави для розтрочення сплати судового збору відсутні, а тому в задоволенні заявленого клопотання слід відмовити.
 
Так, відповідно до пункту 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.
 
Середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці», тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати.
 
З огляду на викладене пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.
 
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі № 910/4518/16 від 30 січня 2019 року (провадження № 12-301гс18) та ухвалі Верховного Суду від 20 листопада 2020 року у справі № 227/1378/18 (провадження № 61-16511ск20).
 
Отже, заявник звільнена від сплати судового збору в частині поновлення на роботі, проте у частині вимог щодо стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та скасування наказу про звільнення їй необхідно сплатити судовий збір.
 
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Порядок сплати та розмір судового збору визначено Законом України від 08 липня 2011 року «Про судовий збір», який набрав чинності 01 листопада 2011 року. При цьому з 15 грудня 2017 року набули чинності зміни до вказаного Закону України щодо сплати судового збору на підставі Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII.
 
Зважаючи на те, що позовну заяву пред`явлено у жовтні 2020 року, судовий збір підлягає сплаті за ставками, встановленими законом станом на 01 січня 2020 року.
 
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги справляється судовий збір, який відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої цієї статті становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви в розмірі оспорюваної суми. 
 
Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
 
Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року становив 2 102 грн (стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік»).
 
Згідно із підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви, де містяться окремі вимоги майнового характеру (стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу), яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
 
Підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 вказаного Закону України «Про судовий збір» передбачено, що ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 840,80 грн.
 
Частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. 
 
Таким чином, розмір судового збору за подання цієї касаційної скарги становить 3 363,20 грн (200 % х (840,80 грн + 840,80 грн).
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
 
На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення цих недоліків.
 
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Касаційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 16 грудня 2020 року та постанову Кропивницького апеляційного суду від 09 березня 2021 року в справі за позовом ОСОБА_1 до Новоархангельського навчально-виховного об`єднання № 2 Новоархангельської районної ради Кіровоградської області, треті особи - директор Новоархангельського навчально-виховного об`єднання № 2 Новоархангельської районної ради Кіровоградської області Гончар Тетяна Степанівна, завідувач філії Ганнівської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Новоархангельського навчально-виховного об`єднання № 2 Новоархангельської районної ради Кіровоградської області Хомич Юрій Петрович, про поновлення на посаді вчителя англійської мови та стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу залишити без руху.
 
Надати для усунення зазначених вище недоліків строк - десять днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя  	А. І. Грушицький