ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 червня 2021 року	Львів	Справа № 140/17053/20 пров. № А/857/7573/21	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:
головуючого судді:                                               Матковської З.М.,
суддів:                                                             Кузьмича С.М., Шавеля Р.М.,
при секретарі судового засідання:                     Герман О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Поліської митниці Держмитслужби на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2021 року у справі №140/17053/20 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фуд Спайс» до Поліської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення (головуючий суддя першої інстанції – Плахтій Н.Б., час ухвалення - не вказано, місце ухвалення – м. Луцьк, дата складання повного тексту – 02.03.2021),-
В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Фуд Спайс» (далі – позивач ТзОВ  «Фуд Спайс») звернулося з адміністративним позовом до Поліської митниці Держмитслужби (далі – відповідач, митниця) про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA204120/2020/000376/2 від 17.11.2020 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску та пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204120/2020/01829.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 11.01.2020 між ТзОВ «Фуд Спайс» та компанією «B.E.S.T.» Zaklad Przetworstwa Ziemniaczanego E.Barycki - B.Barycki Spolka Jawna (Польща) було укладено контракт №08/01/20 на поставку картопляного крохмалю марки «Superior Standard». На виконання умов контракту ТзОВ «Фуд Спайс» згідно рахунку-фактури №06/11/2020 від 06.11.2020 здійснено оплату вартості товару в розмірі 9900,00 євро, що підтверджується платіжним дорученням №56 від 12.11.2020, а компанією «B.E.S.T.» Zaklad Przetworstwa Ziemniaczanego E.Barycki - B.Barycki Spolka Jawna (Польща) було здійснено поставку замовленого товару з відповідними товаросупровідними документами. З метою доставки товару 11.11.2020 ТзОВ Фуд Спайс» було укладено контракт №11/11/2020PL з перевізником - ОСОБА_1 , згідно якого перевізник зобов`язувався здійснити доставку товару з 21-200 Parczew, Przewloka, 81а (Польща) до міста Луцьк (Україна). Вартість перевезення згідно заявки становила 150 євро.
16.11.2020 декларантом ПП «Респект Брок» з метою митного оформлення товару – «крохмаль картопляний (сухий) – 22000 кг» було подано до митниці митну декларацію UA204120/2020/113602, в якій визначено митну вартість даного товару за першим методом, згідно контракту, в сумі 10000,00 євро, що відповідає розміру, зазначеному контракті №08/01/20 від 11.01.2020 з урахуванням витрат на перевезення вантажу територією Польщі, (по курсу НБУ 332118,00 грн).
Для підтвердження заявленої митної вартості декларантом до митної декларації додано такі документи: контракт №08/01/2020 від 11.01.2020, пакувальний лист від 12.11.2020, прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 11.09.2020, сертифікат якості від 12.11.2020, рахунок-проформа №06/11/2020 від 06.11.2020, рахунок-фактура 027/2020/ЕХР від 12.11.2020, платіжне доручення в іноземній валюті №56 від 12.11.2020, контракт №11/11/2020/PL від 11.11.2020, заявка на перевезення №1111/20 від 11.11.2020, міжнародна транспортна накладна (СМР) від 12.11.2020, довідка про транспортні витрати від 12.11.2020, сертифікат з перевезення (походження) товару PL/MF/AN 00749663 від 12.11.2020, заява про те, що товари не є генетично модифікованим організмом, від 12.11.2020, інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів №6229806 від 16.11.2020, копія митної декларації країни відправлення 20PL301010E1164426 від 12.11.2020, митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів UA204120.2020.113602 від 16.11.2020.
Однак, незважаючи на подання достатнього переліку документів, що підтверджують заявлену митну вартість товару за основним методом, митним органом 17.11.2020 було прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA204120/2020/000376/2 та сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску та пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204120/2020/01829.
Позивач стверджує, що ТзОВ «Фуд Спайс» було надано повний перелік документів необхідних для визначення вартості товару за основним методом.
Відповідач в рішенні про коригування митної вартості при розмитненні придбаного товару вказав певні розбіжності та неточності, а також витребував додаткові документи. Однак, з даними діями відповідача товариство не погоджується, оскільки вважає, що правових підстав для витребування додаткових документів не було. 
Крім того зазначає, що в оскаржуваному рішенні відповідачем не вказано, які саме конкретні розбіжності або невідповідності в поданих позивачем до митного оформлення документах стали підставою для невизнання встановленої ним митної вартості товару, як і не наведено обставин, що вплинули на таке коригування; зі змісту оскаржуваного позивачем рішення про коригування митної вартості товару не вбачається, який саме показник ціни придбаного товару, на думку митного органу, був сумнівним, чи/або помилковим. Водночас, доказів навмисного заниження позивачем вартості товару відповідачем не надано, як і доказів неналежності поданих документів.
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2021 року  адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано рішення Поліської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 17 листопада 2020 року №UA204120/2020/000376/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску та пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 17 листопада 2020 року №UA204120/2020/01829. Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Фуд Спайс» за рахунок бюджетних асигнувань Поліської митниці Держмитслужби судові витрати в сумі 2102 грн 00 коп.
Не погоджуючись рішенням суду першої інстанції, відповідачем подана апеляційна скарга в якому зазначає, що вважає рішення суду першої інстанції незаконним та необґрунтованим, оскільки судом першої інстанції при винесенні зазначеного рішення було порушено норми статті 242 КАС України щодо повного з`ясування обставин по справі, що мають значення для її вирішення. Зазначене рішення, не базується на нормах матеріального права, винесено з порушенням норм процесуального права в частині повноти та необ`єктивності оцінки доказів.
Вважає, що судом першої інстанції, в порушення вимог статті 242 КАС України, при винесенні оскаржуваного рішення від 25.02.2021 року залишено поза увагою письмові пояснення представника відповідача, що за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів за МД №UA204120/2020/113602 (довідковий номер 57330) було встановлено наступні розбіжності в документах про що повідомлено декларанта електронним повідомленням 16.11.2020 о 16:25 зокрема: комерційна пропозиція б/н від 11.09.2020, надана для ТзОВ «Фуд Спайс», не підтверджує термін, на який видана, на яких умовах та яких поставок стосується; в митній декларації країни відправлення від 12.11.2020 №PL301010E1164426 вказана ціна товару 45832 пол. злотих (338955,13 грн), що не відповідає митній вартості, заявленій до митного оформлення (332118 грн). 
Митниця також володіє інформацією, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів №1-МД від 02.03.2020 №UA500020/2020l/213187 (3,01USD/кг) та  МД від 15.10.2020 №UA204120/2020/098825 - рівень митної вартості становить 0,6041 EUR/кг.
У зв`язку з наведеним та з метою підтвердження заявленого рівня митної вартості імпортованого товару декларанту направлено електронне повідомлення щодо необхідності надання додаткових документів. Вказана вимога митниці належним чином виконана не була, з огляду на що відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA204120/2020/000376/2 від 17.11.2020. Митну вартість товарів визначено на основі раніше визнаних митним органом вартостей: МД від 02.03.2020 №UA500020/2020/213187 (3,01 USD/кг). Митне оформлення для випуску у вільний обіг вказаних товарів було здійснено за МД від 17.11.2020 №UA204120/2020/114622. 
Зазначає, що в підтвердження правомірності дій Поліської митниці Держмитслужби щодо винесення оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів,  Верховний Суд в постанові від 08.09.2020 справа №817/1869/16, адміністративне провадження №К/9901/19054/18 прийшов до висновку, що аналіз норм Митного кодексу України дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження заявленої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.
Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Норми законодавства з питань митної справи регламентують, що у разі виявлення розбіжностей у поданих декларантом документах, відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, митний орган має право вимагати від декларанта надання додаткових документів, перелік яких визначено законодавством. Інших способів, ніж витребування додаткових документів, надання часу для підтвердження заявленої митної вартості товару, проведення консультацій у митного органу щодо узгодження митної вартості товару із декларантом законодавчими нормами не передбачено.
Обов`язок доведення митної вартості товару лежить на імпортерові, а митний орган може витребувати додаткові документи лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
З урахуванням наведеного просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.
Позивачем подано письмові пояснення на апеляційну скаргу, у яких зазначає, що до декларації було надано вичерпний перелік документів, які необхідні для розмитнення за основним методом, при цьому жодних вагомих претензій до основних документів визначених статтею 53 МК України у митного органу не було. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін. 
Відповідно до ч. 3 ст. 124 КАС України, судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу.
Учасники справи в судове засідання не прибули, хоча були повідомлені про дату судового засідання на офіційну електронну адресу.
Частинами другою та третьою статті 129 КАС України визначено, що учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки. 
Якщо протягом дня, наступного за днем надсилання тексту повістки, підтвердження від учасника судового процесу не надійшло, секретар судового засідання складає про це довідку, що приєднується до справи і підтверджує належне повідомлення учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. В такому випадку повістка вважається врученою з моменту складання секретарем судового засідання відповідної довідки.
Відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, неприбуття в судове засідання сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про дату, час і місце апеляційного розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду справи.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено та з матеріалів справи слідує, що 11.01.2020 між ТзОВ «Фуд Спайс» та компанією «B.E.S.T.» Zaklad Przetworstwa Ziemniaczanego E.Barycki - B.Barycki Spolka Jawna (Польща) було укладено договір №08/01/20 на поставку картопляного крохмалю марки «Superior Standard».
Згідно з пунктом 1 договору ціна на товар встановлюється в євро за тонну і вказується в рахунках-фактурах (інвойсах). Вартість мішкотари включена в ціну товару. Загальна сума договору складає 350000,00 євро. Ціна на товар встановлюється на умовах FCA Przewloka (Incoterms 2010).
Відповідно до п.3.1 контракту покупець зобов`язується здійснити 100% передоплату за кожну партію товару згідно рахунку-фактури (інвойса), виставленого постачальником товару, який є предметом даного договору.
Згідно з комерційною пропозицією компанії « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Zaklad Przetworstwa Ziemniaczanego E.Barycki - B.Barycki Spolka Jawna (Польща) від 11.09.2020, що виставлена ТзОВ «Фуд Спайс», вартість товару становила 450 євро/т або 0,45 євро/кг, кількість: 20-100 т/місяць, упаковка: мішки по 25 кг, оплата: передоплата, транспорт: покупця.
06.11.2020 компанією «B.E.S.T.» Zaklad Przetworstwa Ziemniaczanego E.Barycki - B.Barycki Spolka Jawna (Польща) виставлено позивачу фактуру-проформу-експорт №06/11/2020 на оплату товару: картопляний крохмаль вищого ґатунку 22 піддони х 40 мішків х 25 кг, кількістю 22000,00 кг, ціною нетто 0,45 євро, на загальну суму 9900,00 євро.
На підставі зазначеної фактури-проформи-експорт позивач 12.11.2020 здійснив оплату вартості товару в розмірі 9900,00 євро, що підтверджується платіжним дорученням №56.
На виконання умов контракту від 11.01.2020 №08/01/20 компанія «B.E.S.T.» Zaklad Przetworstwa Ziemniaczanego E.Barycki - B.Barycki Spolka Jawna (Польща) поставила позивачу товар – крохмаль картопляний в кількості 20000,00 кг на загальну суму 9900,00 євро відповідно до рахунку-фактури 027/2020/ЕХР від 12.11.2020.
З метою здійснення митного оформлення в режимі імпорту цього товару 16.11.2020 позивач через свого декларанта ПП «Респект Брок» подав для митного оформлення МД №UA204120/2020/0113602 (а.с.148-149) щодо товару за описом «продукти рослинного походження: крохмаль картопляний (сухий) – 22000 кг; запах – типовий; колір – білий; вологість - не більше 20%, вміст сухого складу – не менше 80%; запаковано в 880 мішків по 25 кг». Декларантом визначена митна вартість даного товару за основним методом у розмірі 10000 Євро з урахуванням транспортних витрат територією Польщі, що становили 100 євро. 
На підтвердження обґрунтованості заявленої в МД митної вартості товару та обраного методу її визначення декларант надав митному органу разом з декларацією такі документи, зокрема, контракт №08/01/2020 від 11.01.2020, пакувальний лист від 12.11.2020, комерційну пропозицію від 11.09.2020, сертифікат якості від 12.11.2020, рахунок-проформа №06/11/2020 від 06.11.2020 (а.с.26, 60-61), рахунок-фактура 027/2020/ЕХР від 12.11.2020, платіжне доручення в іноземній валюті №56 від 12.11.2020, контракт №11/11/2020/PL від 11.11.2020, заявка на перевезення №1111/20 від 11.11.2020, міжнародна транспортна накладна (СМР) від 12.11.2020, довідка про транспортні витрати від 12.11.2020, сертифікат з перевезення (походження) товару PL/MF/AN 00749663 від 12.11.2020, митна декларація країни відправлення 20PL301010E1164426 від 12.11.2020.
За результатами аналізу поданої декларантом позивача до митного оформлення МД та долучених документів митницею встановлені наступні неточності: комерційна пропозиція б/н від 11.09.2020, надана для ТзОВ «Фуд Спайс», не підтверджує термін на який видана, на яких умовах та яких поставок стосується; в митній декларації країни відправлення від 12.11.2020 №PL301010E1164426 вказана ціна товару 45832 пол.злотих (338955,13 грн), що не відповідає митній вартості, заявленій до митного оформлення (332118 грн). Митниця також володіє інформацією, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів за  МД від 15.10.2020 №UA204120/2020/098825 - рівень митної вартості становить 0,6041 EUR/кг.
З огляду на встановлені неточності та розбіжності митниця скерувала декларанту електронне повідомлення про витребування додаткових документів, а саме: виписку з бухгалтерської документації щодо формування відпускної ціни товару на заявлених комерційних умовах поставки товару; прайс-лист, каталог виробника товару для широкого кола осіб; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; транспортні (перевізні) документи.
На вимогу митниці позивач надав комерційну пропозицію компанії « ІНФОРМАЦІЯ_1 » Zaklad Przetworstwa Ziemniaczanego E.Barycki - B.Barycki Spolka Jawna (Польща) від 05.11.2020, лист зазначеної компанії від 16.11.2020 про те, що калькуляція собівартості картопляного крохмалю є комерційною таємницею, експертний висновок №В-1167 від 17.11.2020, наданий Волинською торгово-промисловою палатою.
17.11.2020 відповідач, розглянувши подані документи, прийняв рішення UA204120/2020/000376/2 про коригування митної вартості товарів, згідно із графами 30, 31 якого визначив митну вартість товару «продукти рослинного походження: крохмаль картопляний (сухий) – 22000 кг; запах – типовий; колір – білий; вологість  - не більше 20%, вміст сухого складу – не менше 80%; запаковано в 880 мішків по 25 кг» за другим методом (за ціною угоди щодо ідентичних товарів) у розмірі 0,6041 євро/кг (замість 0,45 євро/кг, що була заявлена декларантом). 
У графі 33 вказаного рішення було зазначено, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, та за рівнем, визначеним декларантом, оскільки:
При проведенні контролю правильності визначення митної вартості товарів, відповідно до статті 54 МКУ, виявлено окремі неточності, а саме: при аналізі UA204120/2020/113602 (довідковий номер 57330) та поданих до неї документів встановлено розбіжності, зокрема:
1) комерційна пропозиція б/н від 11.09.2020, надана для ТзОВ «Фуд Спайс», не підтверджує термін, на який видана, на яких умовах та яких поставок стосується; 2) в митній декларації країни відправлення від 12.11.2020 №20PL301010E1164426 вказана ціна товару 45832 пол.злотих (338955,13 грн.), що не відповідає митній вартості заявленій до митного оформлення (332118 грн); 3) додатково наданий прайс-лист та лист імпортера не пояснюють формування ціни товару та числовий розрахунок вартості; 4) висновок ТПП від 17.11.2020 №В-1167 носить довідковий характер, оскільки аналіз ціни товару проведений виключно на основі поданих імпортером документів, без інших використаних джерел цінової інформації.
Митниця володіє інформацією, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару за МД від 15.10.2020 № UA2Q4120/2020/098825 - рівень митної вартості становить 0,6041 EUR/кг.
Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання підтвердження інформації щодо числових значень складових митної вартості, яка міститься у документах, поданих разом з митною декларацією, зокрема, шляхом надання додаткових документів, витребуваних митницею, а саме:
1) виписку з бухгалтерської документації щодо формування відпускної ціни товару на заявлених комерційних умовах поставки товару;
2) прайс-лист, каталог виробника товару для широкого кола осіб;
3) висновки про вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями;
4) транспортні (перевізні) документи.
Декларантом документи згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.2 - 4 ст.53 МК України у повному обсязі не подано.
За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у зв`язку з наявністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 Митного кодексу України) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару, митну вартість партії товару скориговано із застосуванням методу визначення митної вартості згідно положень статті 59 Митного кодексу України.
Митну вартість товару визначено на основі раніше визнаної митними органами митної вартості МД від 15.10.2020 №UA204120/2020/098825. Числове значення митної вартості товару у валюті фактури за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення становить, 13290,20 євро та в національній валюті України - 441391,4643 грн, РМВ становить 0,6041 EUR/кг. 
Декларант має право звернутися до митного органу з проханням випустити товари, що декларуються, у вільний обіг за умови надання гарантій відповідно до розділу X та ст.55 Митного кодексу.
Коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у прийнятті митних декларацій, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204120/2020/01829. У цій же картці відмови митний орган роз`яснив можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення після приведення рівня митної вартості ВМД у відповідність до рішення про коригування митної вартості товарів від 17.11.2020 №UA204120/2020/000376/2.
Позивач через декларанта 17.11.2020 подав нову МД №UA204120/2020/114622, за якою товар випущено у вільний обіг з наданням гарантій, передбачених частиною сьомою статті 55 МК України.
Суд першої інстанції позов задовольнив з тих підстав, що позивач надав усі необхідні документи, передбачені МК України, для визначення митної вартості товару за ціною договору, а митниця не довела, що подані позивачем для визначення митної вартості товару документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, та є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Апеляційний суд погоджується із висновками суду першої інстанції та вважає їх вірними, такими, що відповідають нормам матеріального права та обставинам справи з огляду на наступне.
Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.
Частиною першою статті 49 Митного кодексу України (далі – МК України) визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до частини першої статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Згідно з частинами другою – п`ятою статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Як передбачено частинами першою – третьою, шостою та сьомою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
У разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Частинами першою – четвертою статті 57 МК України визначено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
Аналізуючи вищевикладені норми митного законодавства України, слід дійти висновку, що основним методом визначення митної вартості товарів є метод - за ціною договору. Обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені МК України заборонено.
Як слідує з матеріалів справи та встановлено судом, сумніви митниці у правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару виникли у зв`язку з наступними обставинами: комерційна пропозиція б/н від 11.09.2020, надана для ТзОВ «Фуд Спайс», не підтверджує термін, на який видана, на яких умовах та яких поставок стосується; в митній декларації країни відправлення від 12.11.2020 №20PL301010E1164426 вказана ціна товару 45832 пол.злотих (338955,13 грн), що не відповідає митній вартості, заявленій до митного оформлення (332118 грн); митниця володіє інформацією, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів за МД 15.10.2020 №UA204120/2020/098825 – рівень митної вартості становить 0, 6041 євро.
Щодо того, що комерційна пропозиція б/н від 11.09.2020, надана для ТзОВ «Фуд Спайс», не підтверджує термін, на який видана, на яких умовах та щодо яких поставок, то суд зазначає, що комерційна пропозиція не є основним документом, що підтверджує заявлену митну вартість. 
Суд  першої інстанції вірно вказав, що ціна товару, що зазначена у комерційній пропозиції, повністю співпадає з ціною, зазначеною у рахунку-проформі від 06.11.2020, рахунку-фактурі від 12.11.2020, відтак сумнівів у її достовірності не викликає.
Ціна товару, зазначена в митній декларації країни відправлення від 12.11.2020 №20PL301010E1164426, сформована іноземним контрагентом на підставі документів, які враховуються польським законодавством при визначенні митної вартості товару при його експорті. 
Як слідує із вказаної декларації, при її формуванні були включені документи, зокрема, « 5DK2» JAS00546CRL2010 та «Y025» «PLAEOC30000100310», які при митному оформленні на території України не беруться до уваги. Крім того, суд враховує, що дата формування експортної декларації зазначена 12.11.2020, дата митного оформлення товару на території України – 16.11.2020, відтак в даному випадку на визначення ціни товару могли також вплинути курсові різниці.
Також вірним є висновок суду першої інстанції про те, що експортна декларація країни відправлення не є основним документом, який підтверджує митну вартість товару, тому факт того, що у експортній декларації країни відправлення ціна товару вища за ту, що заявлена до митного оформлення, не може вважатись підтвердженням факту заниження позивачем митної вартості товару.
Щодо доводів апелянта про наявність у митниці інформації, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів за МД від 15.10.2020 №UA204120/2020/098825 – рівень митної вартості становить 0, 6041 євро.
Згідно з МД №UA204120/2020/098825 від 15.10.2020 позивач здійснив митне оформлення ідентичного товару «продукти рослинного походження: крохмаль картопляний (сухий) – 22000 кг; запах – типовий; колір – білий; вологість  - не більше 20%, вміст сухого складу – не менше 80%; запаковано в 880 мішків по 25 кг», що поставлявся компанією «B.E.S.T.» Zaklad Przetworstwa Ziemniaczanego E.Barycki - B.Barycki Spolka Jawna (Польща) в тому ж обсязі, що і за МД №UA204120/2020/0113602 від 16.11.2020. У вказаній декларації митну вартість товару визначено на рівні 0,6041 євро/кг.
На вимогу митниці позивач надав комерційну пропозицію іноземного контрагента від 05.11.2020, у якій ціна товару аналогічна попередній і становить 450 євро/т.
Крім того, відповідно до експертного висновку Волинської торгово-промислової палати №В-1167 від 17.11.2020 експертом встановлено, що контрактна вартість крохмалю картопляного складає 0,45 євро/кг.
Також декларант до митного оформлення надав договір на перевезення №11/11/2020/PL від 11.11.2020 та довідку про транспортні витрати.
Судом встановлено, що ціна товару за умовами договору від 11.01.2020 №08/01/2020 вказується в рахунках-фактурах (інвойсах), отже в даному випадку ціна договору визначена у рахунку-фактурі 027/2020/ЕХР від 12.11.2020 в розмірі 9900,00 євро, що і становить митну вартість товару за ціною договору. 
Крім того, до митної вартості товару позивач також додав вартість перевезення (транспортні витрати) з міста Парчев (Польща) до кордону м/п Ягодин в сумі 100 євро на підставі довідки про транспортні витрати, які понесені позивачем згідно з договором №11/11/2020/PL від 11.11.2020.
Таким чином, суд першої інстанції вірно вказав, що декларант ТзОВ «Фуд Спайс» надав митниці достатній перелік документів, який підтверджує заявлену митну вартість товару за основним методом на рівні 10000,00 євро. Натомість відповідач не надав достовірних доказів, що подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів в достовірності відомостей стосовно заявленої митної вартості та не дають можливість визначити митну вартість товару в сукупності з додатково наданими на вимогу митниці документами шляхом застосування обраного позивачем основного методу за ціною договору.
Відповідно до положень статті 59 МК України у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями  статті 58  цього Кодексу, за основу для її визначення береться вартість операції з ідентичними товарами, що продаються на експорт в Україну з тієї ж країни і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.
При застосуванні цього методу визначення митної вартості за основу береться прийнята митним органом вартість операції з ідентичними товарами з дотриманням умов, зазначених у цій статті. При цьому під ідентичними розуміються товари, однакові за всіма ознаками з оцінюваними товарами, у тому числі за такими, як: 1) фізичні характеристики; 2) якість та репутація на ринку; 3) країна виробництва; 4) виробник.
Незначні зовнішні відмінності не можуть бути підставою для відмови у розгляді товарів як ідентичних, якщо в цілому такі товари відповідають вимогам частини другої цієї статті.
Ціна договору щодо ідентичних товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості та на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари.
У разі відсутності такого продажу використовується вартість операції з ідентичними товарами, що продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена. 
У разі якщо кошти та витрати, зазначені в пунктах 5– 7 частини десятої статті 58 цього Кодексу, включаються у вартість операції, здійснюється коригування для врахування значної різниці в таких коштах і витратах між оцінюваними товарами та відповідними ідентичними товарами, що зумовлено різницею у відстанях і способах транспортування.
У разі якщо для цілей застосування цього методу виявляється більш як одна вартість договору щодо ідентичних товарів, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша така вартість.
Відповідачем скориговано митну вартість відповідно до раніше визначеної митної вартості за МД від 15.10.2020 №UA204120/2020/098825 з розрахунку 0,6041 євро за 1 кг товару.
Однак, за МД від 15.10.2020 №UA204120/2020/098825 митну вартість товару було визначено за другим методом - за ціною договору щодо ідентичних товарів, а не за основним методом, що в свою чергу виключає можливість порівняння ціни договору за даним митним оформленням та митним оформленням, що здійснювалось 16.11.2020.
Відповідно до пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 року №598, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.
Натомість в спірному рішенні відповідач не навів, чи були ідентичними умови поставки з врахуванням вартості транспортних, страхових послуг, та на яких комерційних умовах здійснювалась попередня поставка.
Суд першої інстанції також правильно врахував, що за договором від 11.01.2020 №08/01/2020 визначено його загальну суму 350000 євро та передбачено, що ціна на товар встановлюється в євро за тонну і вказується в рахунках-фактурах (інвойсах), що в свою чергу не виключає можливість постачальника товару зменшувати чи збільшувати ціну кожної наступної поставки з врахуванням кон`юнктури ринку.
Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження митної вартості, не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за ціною договору.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд в постанові від 24.12.2020 в справі №804/4906/15.
Крім цього, в адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення; відповідно рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.
Проте,  відповідачем не обґрунтовано митну вартість товару, яка визначена ним у спірному рішенні на рівні 13290,20 євро (0,6041 євро/кг). У свою чергу, декларант позивача надав наявні у нього документи, що підтверджують митну вартість товару, підстави його придбання, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування. На підставі досліджених письмових доказів суд вважає, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно, їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем товару, або що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними.
Відтак, приведені митним органом в оскаржуваному рішенні відомості щодо коригування митної вартості імпортованого позивачем товару не дають підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті вимог частини другої статті 55 МК України.
Також у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Відсутність висновку про якісні та вартісні характеристики товару не може бути підставою для коригування митної вартості за умови, що інші подані декларантом документи дають можливість визначити усі складові заявленої до митного оформлення митної вартості товару за обраним методом її визначення.
Щодо ненадання контрагентом позивача бухгалтерських документів щодо механізму формування ціни на товар, та, як наслідок, неподання їх на вимогу митниці, то наведена обставина не може мати наслідком не підтвердження заявленої декларантом до митного оформлення митної вартості товару, оскільки подані відповідачу документи містили інформацію щодо усіх складових митної вартості та ціни товару, що була сплачена позивачем за товар.
Таким чином, з урахуванням наведених вище обставин справи, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що  позивачем у відповідності до вимог статей 52, 53 МК України подано всі необхідні документи для митного оформлення товару за ціною договору, які не містили в собі будь-яких розбіжностей, зазначених в частині третій статті 53 МК України.
При цьому обов`язком митного органу у разі незгоди із заявленою декларантом митною вартістю є проведення консультацій з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та послідовний вибір методів з обґрунтуванням причин неможливості застосування кожного з попередніх методів.
Однак, попри формальну вказівку в оскаржуваному рішенні про проведення таких консультацій, митним органом не надано належних доказів про проведення процедури консультацій з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості товарів, а лише надіслано декларанту в електронному вигляді повідомлення-вимогу про надання додаткових документів, та в подальшому прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів.
Також митним органом не наведено обґрунтованих причин для зобов`язання декларанта подати додаткові документи, а наданих декларантом документів було достатньо для визначення митної вартості за основним методом.
Положення статті 53 МК України не містять вимог щодо додаткового підтвердження ціни товару, вказаної у документах, які самі по собі вже підтверджують митну вартість товару.
Така позиція суду узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 20.02.2018 у справі №809/1884/16, які є обов`язковими для врахування судами в силу вимог частини п`ятої статті 242 КАС України.
Крім того, у постанові від 30.10.2018 у справі №826/25605/15 Верховним Судом зроблено правовий висновок про те, що ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.
З урахуванням наведених вище обставин справи та норм чинного законодавства, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позивач надав усі необхідні документи, передбачені МК України, для визначення митної вартості товару за ціною договору, а митниця не довела, що подані позивачем для визначення митної вартості товару документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, та є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Разом з тим, будь-якого розрахунку для обґрунтування визначеної відповідачем вартості товару в рішенні суб`єкта владних повноважень не наведено, що не дає можливості встановити правильність визначеної ціни.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Перевіривши оскаржені позивачем рішення відповідача,  апеляційний суд вважає, що такі не відповідають  критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, а представлені позивачем докази у своїй сукупності дають підстави вважати,  що рішення відповідача від 17.11.2020 №UA204120/2020/000376/2 про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 17.11.2020 №UA204120/2020/01829 є протиправним та підлягають скасуванню. 
Інші доводи апеляційної скарги зроблених висновків не спростовують, зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними і трактуванні їх на власний розсуд.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та вважає, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга задоволенню не підлягає, підстав для скасування рішення суду першої інстанції колегія суддів не знаходить.
Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати перерозподілу не підлягають.
Керуючись статтями 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Поліської митниці Держмитслужби – залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2021 року у справі №140/17053/20 - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	З. М. Матковська 	
судді	 	С. М. Кузьмич 	
 	 	Р. М. Шавель 	
Повне судове рішення складено 14.06.2021р.