ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/3739/19                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Панова Г. В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  07 квітня 2021 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого:           Бєлової Л.В.
суддів:                     Аліменка В.О., Безименної Н.В.   

за участю секретаря судового засідання: Лещенко В.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2020 року (справу розглянуто в порядку письмового провадження) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, про визнання протиправними дій та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2019 року позивач, ОСОБА_1 , звернулась до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просила:
- визнати протиправними дії Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області щодо проведення позапланового контролю, які оформлені актом, складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 24062019/4 від 24.06.2019;
-  визнати протиправним та скасувати припис № С-2406/4 від 24.06.2019 про зупинення підготовчих та будівельних робіт;
-  визнати протиправним та скасувати наказ Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області від 25.06.2019 № 128, яким скасована реєстрація Повідомлення від 28.03.2019 за № КС 061190872235 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта на об`єкт: «Індивідуальний житловий будинок» за адресою: АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_1 );
-  зобов`язати Інспекцію Державного-архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області поновити реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єкту будівництва, який здійснюється на підставі будівельного паспорта КС 061190872235 від 28.03.2019 на об`єкт «Індивідуальний житловий будинок» за адресою: АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_1 ). 
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2020 року адміністративний позов задоволено повністю.
Не погоджуючись з таким рішенням суду, Заступником керівника Київської обласної прокуратури подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити повністю. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права, висновки суду не відповідають обставинам справи. 
Зокрема, апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що судом першої інстанції у порушення вимог статті 8, 242 КАС України проігноровано доводи відповідача про те, що об`єкт будівництва не є самостійним, а будується спільно з сусідніми двома об`єктами будівництва, є складовою частиною багатоквартирного зблокованого будинку. 
Апелянт вказує, що будівництво по АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 є одним об`єктом будівництва замість трьох, як це передбачено будівельними паспортами та дозвільними документами, тому висновки суду першої інстанції про відповідність спірного об`єкту будівництва вимогам законодавства та документам на будівництво є хибними. 
06 квітня 2021 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив представника ОСОБА_1 , в якому представник позивача повністю підтримує позицію суду першої інстанції та вказує про відсутність підстав для задоволення вимог апеляційної скарги. 
Також 06 квітня 2021 року прокурором Київської обласної прокуратури Д.Ю. Скляром подано клопотання про долучення до матеріалів справи протоколу огляду земельних ділянок з фототаблицями до зазначеного протоколу.
Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю доповідача, пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, у 2006 році ОСОБА_1 на підставі рішення 4 сесії 5 скликання Ворзельської селищної ради від 22.06.2006 № 66-4-V стала власником земельної ділянки площею 0,1298 га, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчить копія Державного акта на право власності на земельну ділянку серії ЯГ № 178143. 
11.11.2015 Відділом містобудування та архітектури Ірпінської міської ради позивачці видано будівельний паспорт (реєстраційний №   260) на будівництво індивідуального житлового будинку на земельній ділянці розташованій за адресою: АДРЕСА_1 , право власності на яку підтверджується Державним актом про право власності на земельну ділянку від 06.09.2006 серії ЯГ № 178143 (том І, а.с.13-18).
Згідно з пояснювальною запискою до схеми забудови земельної ділянки містобудівні та планувальні обмеження (максимальна площа забудови та гранично допустима щільність забудови земельної ділянки, максимальні розміри плями забудови, мінімальні відстані від меж суміжних земельних ділянок; відстані від будівель та споруд на суміжних ділянках, запроектованих та погоджених у встановленому порядку) - згідно вимог ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», ДБН В.2.2-15.2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення» та Земельного кодексу України.
Основні характеристики об`єкта містобудування: загальна площа двоповерхового житлового будинку з мансардним поверхом 293,42 кв.м. Будівельний паспорт містить графічні матеріали та ескізні наміри забудови з зазначенням плану будівлі по кожному з поверхів.
Будівельним паспортом визначені такі вимоги щодо забудови земельної ділянки:
-                граничнодопустима висота будівлі: до 11,0 м;
-            відстані від об`єкта, який проектується, до меж червоних ліній та ліній регулювання забудови: згідно вимог ДБН 360-92** та Земельного кодексу України;
-        мінімально допустимі відстані від об`єкта, який проектується, до меж земельної ділянки: 1,0 м;
-              мінімально допустимі відстані від об`єкта, який проектується, до існуючих будинків та споруд: 8,0 м;
-                тип огорожі: комбінована;
-           відстань від об`єкта, який проектується, до вулиць (доріг): згідно вимог ДБН 360-92** та Земельного кодексу України;
-          інженерне забезпечення об`єкта будівництва (у разі наявності технічних умов): до існуючих інженерних мереж міста: ЦТП № 16 КОФ ВАТ «Укртелеком»; КП «Ірпіньводоканал»; Ірпінська філія «Київоблгаз»; ЗАТ «А.Е.С.Київобленерго»;
-      інші вимоги та обмеження використання земельної ділянки (сейсмонебезпечні території, підроблювані, карстонебезпечні та підтоплювані території, ґрунти: насипні, намивні, зсувні, що просідають та набухають, ділянки у районах морської абразії): згідно вимог ДБН 360-92** та Земельного кодексу України.
28.03.2019 ОСОБА_1 подала до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Вказане повідомлення зареєстроване відповідачем 28.03.2019 за №   КС061190872235 (том 1, а.с. 21).
Листом від 16.05.2019 позивач повідомив Ворзельського селищного голову про початок виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 на підставі будівельного паспорту від 11.11.2015 № 260 та Повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованого 28.03.2019 за №   КС061190872235. 
Судом встановлено, що на підставі наказу відповідача від 14.04.2016 № 5 (том 1,   а.с. 175), за наслідками опрацювання звернення мешканців територіальної громади смт. Ворзель від 06.06.2019, Інспекцією Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області видано направлення від 07.06.2019 №   0706/5/1, яким доручено посадовим особам відповідача - головним спеціалістам Шелевею   Р.В. та Андрійченко Л.Г. у період з 10.06.2019 по 24.06.2019 здійснити позаплановий захід державного архітектурно-будівельного контролю об`єктів за адресою: АДРЕСА_3 (кадастрові номери 3210945600:03:002:0045, 3210945600:03:002:0046, 3210945600:03:002:0047), суб`єкти містобудування - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
У червні 2019 року посадовою особою Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області на підставі частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI проведено позаплановий захід державного контролю, щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил на об`єкті: «Індивідуальний житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 ». 
За результатом перевірки складений акт від 24.06.2019 № 24062019/4 (том І, а.с. 23-35), в якому зафіксовано порушення забудовником, ОСОБА_1 , вимог статей 24, 31, 34, 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, статті 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20.05.1999 № 687-XIV та Постанови Кабінету Міністрів України «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури» від 11.07.2007 № 903.
Під час перевірки посадовою особою Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області виявлено, що всупереч дозвільним документам (будівельному паспорту від 11.11.2015 № 260 та Повідомленню про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованого 28.03.2019 за №   КС061190872235), які надають забудовнику право на будівництво індивідуального житлового будинку, на земельній ділянці здійснюються будівельні роботи з будівництва зблокованого багатоквартирного житлового будинку без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1). 
Крім того, шляхом співставлення інформації наявної в Публічній кадастровій карті з даними, що вказані замовником у Повідомленні про початок виконання будівельних робіт (зареєстроване 28.03.2019 за №   КС061190872235), виявлено декларування замовником недостовірних даних, а саме - відсутність у відкритому реєстрі відомостей про земельну ділянку з кадастровим номером 3210900000:01:078:0102. Також в акті зазначено, що замовником виконуються будівельні роботи без розроблення та затвердження проектної документації; замовником не забезпечено здійснення авторського та технічного нагляду; земельна ділянка, на якій здійснюється будівництво зблокованого багатоквартирного житлового будинку, використовується не за цільовим призначенням.
За результатами проведення перевірки Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області направила на адресу Відділу містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області лист від 26.06.2019 № 2606/3, у якому просила вжити заходи реагування щодо виявлених порушень. На підставі цього звернення 02.07.2019 Відділ містобудування та архітектури Ірпінської міської ради Київської області прийняв наказ № 125, яким скасував будівельний паспорт №   260 від 11.11.2015 на забудову земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 для будівництва індивідуального житлового будинку, наданий ОСОБА_1 (том 1, а.с. 181).
Також, за результатами проведеної позапланової перевірки відповідачем був винесений припис № С-2406/4 від 24.06.2019 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, в якому містяться вимоги до ОСОБА_1 про зупинення виконання будівельних робіт з 24.06.2019 та про усунення виявлених правопорушень до 24.08.2019 (том 1, а.с.95-97), а також складено протокол від 24.062019 № А-2406/4 про адміністративне правопорушення, передбачене частинами першою, четвертою, п`ятою, дванадцятою та тринадцятою статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення. 
У зв`язку із встановленням під час контролюючого заходу невідповідності об`єкта будівництва вимогам державних будівельних норм, стандартів і правил та виявленими порушеннями вимог містобудівного законодавства, наказом Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області від 25.06.2019 № 128 скасована реєстрація Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта (зареєстрованого 28.03.2019 за №   КС061190872235) (том І,   а.с. 176). Цього ж дня було направлене звернення до Державної архітектурно-будівельної інспекції України з вимогою про виключення з Єдиного реєстру запису про реєстрацію Повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єкту будівництва, який здійснюється на підставі будівельного паспорта КС 061190872235 від 28.03.2019 на об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_1 ).
Заперечення ОСОБА_1 на акт від 24.06.2019 № 24062019/4, подані забудовником 02.07.2019 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської 
Вважаючи дії відповідача щодо здійснення позапланового контролюючого заходу, а також прийняті за його наслідком припис та наказ про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт протиправними, позивач звернулась з даним адміністративним позовом до суду.
Суд першої інстанції адміністративний позов задовольнив частково та зазначив, що позивачем виконано всі встановлені законом вимоги, які надають право на початок виконання будівельних робіт: позивач має у власності земельну ділянку, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 . Право власності зареєстроване в Державному земельному кадастрі про право власності та речові права на земельну ділянку та не оспорюється відповідачем; станом на момент подачі повідомлення про початок виконання будівельних робіт будівельний паспорт на об`єкт "Індивідуальний житловий будинок" за адресою: АДРЕСА_1 (замовник - ОСОБА_1 ) був чинним; позивач подав до органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта будівництва встановленої форми Повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єкту будівництва, який здійснюється на підставі будівельного паспорта, яке зареєстроване 28.03.2019 за № КС 061190872235.
Відтак, суд першої інстанції дійшов висновку, що підстави вважати будівництво позивачем індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 самочинним будівництвом - відсутні, що унеможливлює скасування відповідачем права на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі повідомлення, зареєстрованого 28.03.2019 за №   КС 061190872235
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до частини другої  статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені  Конституцією  та законами України.
Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI  встановлені правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Згідно з частинами першою, другою  статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до    Закону України    «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
За приписами частини третьої    статті 41 Закону № 3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.
Відповідно до пункту 3 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого  Указом Президента України №439/2011 від 08 квітня 2011 року  визначено, що основними завданнями Держархбудінспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю, контролю у сфері житлово-комунального господарства.
Держархбудінспекція України відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, проводить перевірки, у тому числі щодо дотримання встановленого порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, та розглядає справи про правопорушення у сферах містобудівної діяльності, житлово-комунального господарства з прийняттям відповідних рішень (пп.пп. 10, 11 п. 4 вказаного Положення).
Згідно з пунктом 6 Положення, Держархбудінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі або міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька регіонів) територіальні органи.
Згідно з абзацу 2 пункту 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого  постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553  (далі по тексту - Порядок №553), державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених  статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.
У відповідності до пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку № 553).
Відповідно до пунктів 16, 17, 21 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Як вбачається з матеріалів справи, позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, в результаті якої були винесені оскаржувані припис та накази, була проведена на підставі Наказу Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради    Київської області від 14 квітня 2016 року № 5, в якому зокрема зазначено про проведення перевірки в разі звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства та направлення для проведення позапланової перевірки від 07 червня 2019 року № 0706/5/1.
Так, підставою проведення позапланової перевірки є  звернення громади виборчого округу № 2 смт Ворзель, про що зазначено в направлені від 07 червня 2019 року № 0706/5/1. 
Відповідно до направлення про проведення позапланового заходу № 0706/5/1 від 07.06.2019 року та наказу Інспекції № 5 від 14.04.2016 року про проведення перевірок на підставі звернень фізичних та юридичних осіб, був направлений головний спеціаліст Шелевей Р.В. для здійснення позапланової перевірки на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 б кадастрові номери: 3210945600:03:002:0045, 3210945600:03:002:0046, 3210945600:03:002:0047.
При цьому, колегія суддів звертає увагу, що саме позивач ОСОБА_1 є власником земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , яка була визначено об`єктом перевірки згідно з направленням. 
З матеріалів справи вбачається, що під час перевірки був присутній представник позивача - Черес Віталій Сергійович, який надав нотаріальну довіреність від ОСОБА_1 від 28.03.2019 року № 1457 (т. 1, а.с. 122).
Представник замовника будівництва ОСОБА_1 - Черес В.С. був 10.06.2019 ознайомлений з направленням на перевірку від 07.06.2019 №   0706/5/1, посвідчення йому було пред`явлено, про що Черес В.С. власноруч вчинив розписку зі зворотної сторони направлення, що, в свою чергу, підтверджує проведення перевірки у присутності представника ОСОБА_1 , та спростовує доводи позивача і відповідні висновки суду першої інстанції. 
Таким чином, є необґрунтованим твердження позивача про протиправність дій Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, що виявились у порушенні порядку проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, оформленого актом № 24062019/4 від 24.06.2019.
Щодо суті порушень зафіксованих в акті, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 24062019/4 від 24.06.2019, колегія суддів зазначає наступне.
Так, згідно з Державними будівельними нормами ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення.», зблокований житловий будинок - будинок квартирного типу, що складається з двох і більше квартир, кожна з яких має безпосередній вихід на приквартирну ділянку або вулицю; одноквартирний житловий будинок - індивідуальний житловий будинок, що має прибудинкову ділянку.
Відповідно до пункту 1 частини першої  статті 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» від 14 травня 2015 року № 417-VIII, багатоквартирний будинок - житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна.
Згідно з частиною першою  статті 36 Закону №3038-VІ, клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.
Відповідно до частини третьої  статті 36 Закону №3038-VІ, клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).
Згідно з частиною п`ятою  статті 36 Закону №3038-VІ, усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3. До незначних наслідків (СС1) можуть бути віднесені об`єкти: рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - до 50 осіб включно; рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - до 100 осіб включно.
Відповідно до частини восьмої  статті 36 Закону №3038-VІ, під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції вказав, що підстави вважати будівництво позивачем індивідуального житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 самочинним будівництвом - відсутні, що унеможливлює скасування відповідачем права на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі повідомлення, зареєстрованого 28.03.2019 за №   КС061190872235.
В той же час, колегія суддів наголошує, що як вбачається з детельного вивчення матеріалів справи, а саме наданих до перевірки матеріалів фотофіксації спільного фундаменту з двома іншими сусідніми об`єктами, то зблокований житловий будинок, розташований на земельній ділянці ОСОБА_1 , жодним чином не є самостійним об`єктом будівництва, а є саме складовою частиною багатоквартирного зблокованого будинку. 
При цьому, вищевказані фотоматеріали очевидно вказують про порушення позивачем визначених будівельним паспортом імперативних вказівок, зокрема, в частині мінімально допустимої відстані від об`єкта, який проектується, до меж земельної ділянки та мінімально допустимої відстані від об`єкта, який проектується, до існуючих будинків та споруд, про що вірно наголошував апелянт в тексті апеляційної скарги та представник Київської обласної прокуратури у відкритому судовому засіданні суду апеляційної інстанції. 
До того ж, колегія суддів враховує долучену відповідачем до матеріалів справи інформацію з мережі Інтернет, про те, що на зазначених у зверненні громади виборчого округу №2 смт. Ворзель земельних ділянках відбувається продаж 28 квартир в АДРЕСА_4 .
Крім того, 06 квітня 2021 року прокурором Київської обласної прокуратури Д.Ю. Скляром до матеріалів справи долучено Протокол огляду земельних ділянок за кадастровими номерами 3210945600:03:002:0045, 3210945600:03:002:0046, 3210945600:03:002:0047, з якого чітко вбачається, що на них здійснюється будівництво саме багатоквартирного зблокованого будинку, що також підтверджується фототаблицями до зазначеного протоколу.
Отже, з системного аналізу наявних в матеріалах справи доказів та наданих представниками сторін у відкритому судовому засіданні суду апеляційної інстанції пояснень слідує, що зблокований житловий будинок позивача є частиною багатоквартирного зблокованого будинку, розташованого на земельних ділянках за кадастровими номерами 3210945600:03:002:0045, 3210945600:03:002:0046, 3210945600:03:002:0047.
Відповідно до частини другої  статті 24 Закону №3038-VІ, забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.
Як вбачається з матеріалів справи, земельна ділянка, яка належить ОСОБА_1 , 0,1298 га, розташована за адресою: АДРЕСА_1 , за цільовим призначенням - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), а не для будівництва багатоквартирного житлового будинку.
За таких обставин, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для визнання дій щодо проведення перевірки, припису та наказу відповідача протиправними, та вказує про наявність підстав для скасування рішення суду першої інстанції з огляду на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, та відмови у задоволенні позову в цій справі в повному обсязі.
Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України    та судову практику, колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, про визнання протиправними дій та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії. 
Згідно з положеннями  статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до вимог частини четвертої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення, є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Заслухавши у судовому засіданні доповідь головуючого судді, пояснення учасників процесу, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції скасуванню з прийняттям нової постанови, якою у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.
Керуючись ст.  243,  315,  317,  322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2020 року - задовольнити повністю. 
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2020 року - скасувати. 
Прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю Ірпінської міської ради Київської області, про визнання протиправними дій та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - відмовити повністю. 

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена протягом 30 днів, з урахуванням положень ст. 329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
Повний текст виготовлено 12 квітня.2021 року.

Головуючий суддя                                                                    Л.В. Бєлова

Судді                                                                                          В.О. Аліменко, 

                                                                                                  Н.В. Безименна