УХВАЛА

19 квітня 2021 року 
м. Київ
справа № 160/1624/20
адміністративне провадження № К/9901/12331/21
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Пасічник С.С.,                          
суддів: Васильєвої І.А., Хохуляка В.В.
розглянувши матеріали касаційної скарги Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.02.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30.09.2020 у справі №160/1624/20 за позовом Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним і скасування рішення,

У С Т А Н О В И В:

Публічне акціонерне товариство «Криворізький залізорудний комбінат» у лютому 2020 року звернулося до суду з позовом до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправною і скасування картки відмови у митному оформлені (випуску) товарів №UA110080/2017/00072 від 02.10.2017.

Дніпропетровський окружний адміністративний суд ухвалою від 17.02.2020 зазначену позовну заяву залишив без руху для надання можливості усунути недоліки позовної заяви й запропонував надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати належні підстави для поновлення строку. Цією ж ухвалою встановив десятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

На виконання вищевказаної ухвали позивач надав заяву про поновлення строку, в якій просив поновити строк звернення до суду, з огляду на те, що у нього були труднощі в наданні доказів неправомірності картки відмови у митному оформленні товарів в шестимісячний термін. При цьому позивачу було відомо про оскаржувану картку відмови у митному оформлені (випуску) товарів №UA110080/2017/00072 від 02.10.2017, саме у 2017 році.

Дніпропетровський окружний адміністративний суд ухвалою від 27.02.2020, яку залишено без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 30.09.2020, повернув зазначену позовну заяву позивачеві.

Ухвалюючи такі рішення, суди виходили з того, що позивач пропустив строк звернення до адміністративного суду, а підстави, вказані ним у заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження, визнані судом неповажними. Так, за висновком судів, оскарження кваліфікаційних рішень митного органу в судовому порядку ніяким чином не перешкоджало позивачеві звернутися до суду в межах шестимісячного строку, передбаченого частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, із позовом про оскарження картки відмови у митному оформлені (випуску) товарів №UA110080/2017/00072 від 02.10.2017. Також судами зазначалося, що процесуальними нормами Кодексу адміністративного судочинства України передбачено достатньо правових механізмів для збору доказів та їх забезпечення, а отже зазначені позивачем підстави пропуску строку на звернення до суду не можуть бути визнані поважними.

Вважаючи зазначені судові рішення ухваленими з порушенням норм процесуального права, Публічне акціонерне товариство «Криворізький залізорудний комбінат» подало касаційну скаргу.

При вирішенні питання про відкриття касаційного провадження за означеною касаційною скаргою суд виходить з такого.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 Кодексу адміністративного суду України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За приписам ж частин першої та другої  статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Також пунктом 9 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України обумовлено, що позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою  статті 123 цього Кодексу.
Встановлення ж процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними процесуальних дій, передбачених Кодексу адміністративного судочинства України.
Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. 
У свою чергу, поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.
Зважаючи на вищевикладені правові норми, беручи до уваги те, що позивачем не було виконано вимоги ухвали про залишення позову без руху та не надано суду доказів, які б свідчили про існування обставин, що перешкоджали звернутись з даним позовом до суду вчасно, суди дійшли правильного висновку, що адміністративний позов підлягає поверненню. Доводи касаційної скарги не спростовуються висновків судів попередніх інстанцій.
Правильне застосовування норми права, в даному випадку стосовно правомірності повернення позовної заяви, з підстав порушення строків звернення до суду з вказаним позовом, є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
Відповідно до частини другої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необхідність відмови у відкритті касаційного провадження.
Керуючись частиною другою статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України, -
У Х В А Л И В :
1. Відмовити Публічному акціонерному товариству «Криворізький залізорудний комбінат» у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27.02.2020 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30.09.2020 у справі №160/1624/20 за позовом Публічного акціонерного товариства «Криворізький залізорудний комбінат» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним і скасування рішення.
2. Направити копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до неї матеріалами особі, яка подала касаційну скаргу.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді Верховного Суду                                                                              С.С.Пасічник

         І.А.Васильєва

                                                                                                                   В.В.Хохуляк