ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2021 року 
м. Київ
справа № 638/18384/17
адміністративне провадження № К/9901/33409/19
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Стеценка С.Г.,
суддів: Рибачука А.І.,  Тацій Л.В., 
розглянувши в письмовому провадженні в касаційному порядку адміністративну справу № 638/18384/17
за позовом  Спільного Українсько-американського підприємства «Європоль» у формі товариства з обмеженою відповідальністю 
до   Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради
про визнання протиправними, скасування приписів і постанов
за касаційною скаргою   Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26 липня 2019 року (колегія у складі: головуючого судді Панченка О. В.) та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2019 року (колегія у складі: головуючого судді Рєзнікової С. С., суддів: Бегунца А. О., Мінаєвої О. М.)
В С Т А Н О В И В:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
1.   У листопаді 2017 року Спільне Українсько-американське підприємство «Європоль» у формі товариства з обмеженою відповідальністю (далі - СУАП «Європоль» ТОВ) звернулось до Дзержинського районного суду міста Харкова з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради, в якому, з урахуванням заяви про зміну підстав позову, просило:
- визнати протиправною позапланову перевірку Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на нежитловій будівлі літ. «Б-2» по просп. Гагаріна, 165 у м. Харкові, оформлену актом № 822/876-А,
- визнати протиправним та скасувати припис від 25 жовтня 2017 року № 822/876-Пр-3 про зупинення підготовчих та будівельних робіт,
- визнати протиправними та скасувати припис від 25 жовтня 2017 року № 822/876-пр-У про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил,
- визнати протиправними та скасувати постанови від 31 жовтня 2017 року №  42/3458/0/250-17-П, № 41/3457/0/250-17-П, № 40/3456/0/250-17-П, №  39/3455/0/250-17-11.
2.   В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив про неправомірність висновків позапланової перевірки, оскільки відповідач необґрунтовано вказує на здійснення позивачем прибудови (облаштування тамбуру) до нежитлової будівлі без отримання дозвільних документів, які, як вважає позивач, для здійснення таких робіт не передбачені. Також, на думку позивача, відповідач помилково зазначив про влаштування прибудов до головного та бокового фасадів на фундаментах, що не відповідає дійсності та виключає капітальний характер вказаних прибудов. Також віднесення будівлі, контрольний захід щодо якої було проведено відповідачем в даній справі, до класу ССЗ підтверджується висновком від 10 грудня 2018 року № 2203 судової будівельно-технічної експертизи, проведеної експертом Полтавського відділення ХНДІСЕ ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса.
Крім того, в даній справі відповідачем було порушено порядок продовження строку проведення перевірки, яка згідно акту № 822/876-А проведена з 09 жовтня 2017 року по 25 жовтня 2017 року та при цьому продовження строку перевірки здійснено 24  жовтня 2017 року. Позивач вказав, що згідно приписів чинного законодавства продовження строку проведення позапланової перевірки має відбутись не пізніше останнього її дня, а відтак в останній день перевірки - 23 жовтня 2017 року відповідач мав скласти та підписати акт або видати наказ про продовження перевірки на 2 робочих дні. Проте, відповідач по закінченню перевірки не склав відповідного акту, а направлення для проведення позапланового заходу від 24  жовтня 2017 року № 876-Н видано на підставі службової записки від 23 жовтня 2017 року.
На думку позивача, враховуючи незаконний характер проведеної позапланової перевірки, невідповідність висновків, викладених в акті нормам чинного законодавства та фактичним обставинам справи, а отже і приписи та постанови винесені за результатами такої перевірки є протиправними і підлягають скасуванню.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
3.  Ухвалою Дзержинського  районного суду м.Харкова від 17 травня 2018 року  адміністративну справу за позовом Спільного українсько-американського підприємства «Європоль» у формі товариства з обмеженою відповідальністю до Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про визнання протиправним, скасування приписів і постанов передано на розгляд до Харківського окружного адміністративного суду.
4. 26 липня 2018 року суддя Харківського окружного адміністративного суду, вирішуючи питання про наявність правових підстав для прийняття адміністративної справи до провадження, посилаючись на приписи п.п.10 та п.п.12 п.1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції, що набрали законної сили 15 грудня 2017 року,  передав справу на розгляд до Дзержинського районного суду м. Харкова.
5. 23 серпня 2018 року суддя Дзержинського  районного суду м. Харкова, посилаючись на  ст.30 КАС України, повернув справу до Харківського окружного адміністративного суду для розгляду.
6. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 26 липня 2019 року, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 28  жовтня 2019 року, позов задоволено повністю.
7. Задовольняючи позовні вимоги, суди попередніх інстанцій виходили з того, що перевірка проведена контролюючим органом протиправно та з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки останнім направлення на проведення перевірки, яким було продовжено її строки видано 24 жовтня 2017 року з посиланням на службову записку від 23 жовтня 2017 року. Проте, враховуючи, що службова записка не являє собою управлінське рішення керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника, ця службова записка не є належною підставою для продовження строку перевірки, а відповідного рішення, виданого у період здійснення перевірки, тобто до 23 жовтня 2017 року включно, відповідачем до матеріалів справи не надано. Крім того, виконувані позивачем роботи не підпадають під визначення будівництва, реконструкції або капітального ремонту, не є будівельними роботами або будівництвом в розумінні Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а відтак не потребують дозвільних документів, про які зазначає відповідач. За таких обставин висновки перевірки є протиправними, а тому документи які оформленні внаслідок цієї перевірки підлягають скасуванню. 
Короткий зміст вимог касаційної скарги
8.   02 грудня 2019 року на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26 липня 2019  року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2019 року, в якій скаржник просить скасувати вказані рішення і прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.
9. Обґрунтовуючи касаційну скаргу, скаржник зазначає про те, що судами попередніх інстанцій неправильно застосовані норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті. Так, судами не враховано, що влаштована прибудова, розмір якої є у два рази більшим за середньостатистичну квартиру, безумовно є об'єктом архітектури та об'єктом будівництва. З матеріалів фотофіксації об'єкту, зібраних під час проведення перевірки 25 жовтня 2017 року вбачається, що відповідну прибудову збудовано з цегли,  влаштовано фундамент, роботи проведено з використанням металу та бетону. За таких обставин, позивачем здійснюється будівництво об'єкту, без отримання дозволу на виконання будівельних робіт, а тому рішення контролюючого органу прийняті за результатами перевірки є правомірними та не можуть бути скасованими.
Також, судом першої інстанції безпідставно поновлено строк на подання СУАП «Європоль» позовної заяви  та відкрито провадження у справі, адже постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову. Той факт, що позивач неналежним чином скористався своїм правом на звернення до суду та подав відповідний позов до неналежного суду, який у подальшому було повернуто без розгляду, не може вважатись поважною причиною для подання нової позовної заяви. Зі справи вбачається, що позовна заява надійшла до Дзержинського районного суду міста Харкова 01 грудня 2017 року, що свідчить про порушення строку звернення до суду з позовом на додаткові 16 днів.
ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
10.   Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02  грудня 2019 року визначено колегію суддів для розгляду цієї справи у складі головуючого судді Стеценко С. Г., суддів Рибачука А. І., Тацій Л. В.
11. Ухвалою Верховного суду від 20 грудня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26 липня 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2019 року.
12.  Ухвалою Верховного Суду від 28 травня 2021 року закінчено підготовку справи до касаційного розгляду і, враховуючи приписи п. 3 ч. 1 ст. 345 КАС України постановлено здійснювати такий в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами з 31 травня 2021 року.
СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
13. Як убачається з матеріалів справи та встановлено судами попередніх інстанцій, що на підставі направлень на проведення перевірки від 09 жовтня 2017 року № 822-р та від 24 жовтня 2017 року № 876-н фахівцями  - спеціалістами сектору інспекційної роботи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради було проведено позапланову перевірку щодо нежитлової будівлі літ. «Б-2» по проспекту Гагаріна, 165 у місті Харкові щодо дотримання суб'єктом містобудування - Спільним українсько-американським підприємством «Європоль» у формі товариства з обмеженою відповідальністю вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Згідно направлення на проведення перевірки від 24 жовтня 2017 року № 876-н його строк було визначено з 24 до 25 жовтня 2017 року.
14. За наслідками проведеної перевірки було складено акт за її результатами №  822/876-А, згідно якого встановлено порушення з боку позивача, яке полягало у виконанні будівельних робіт за відсутності декларації про початок виконання будівельних робіт, без отримання дозволу на виконання будівельних робіт.
15. Так в ході проведення перевірки встановлено, що позивач проводить реконструкцію нежитлової будівлі літ. «Б-2» загальною площею 4 789,5 кв.м. по просп. Гагаріна у місті Харкові, що належить йому на праві приватної власності, а саме: влаштовано прибудову на головному фасаді будівлі в рівні першого поверху вздовж просп. Гагаріна з влаштуванням фундаменту орієнтовними розмірами 44,4х4,6 м.; прибудова виконана з металевих конструкцій на залізобетонній основі, покрівля - сандвіч-панелі, зовнішні огороджувальні конструкції - скло. Також з боку вулиці Зернової на боковому фасаді змонтований металевий каркас з влаштуванням фундаменту, на якому розміщені зовнішні блоки кондиціонерів.
16. У вказаному акті перевірки зазначено, що відповідно до  листа управління містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради від 02 жовтня 2017 року № 5664/0/27-17 містобудівні умови та обмеження для проектування зазначеного об'єкта будівництва не надавались; зазначена будівля має  ознаки об'єкта з середнім класом наслідків (СС2), будується без отримання дозволу на виконання будівельних робіт, проектна документація відсутня; будівельні роботи виконуються без відповідної ліцензії, замовником не представлено документів щодо забезпечення авторського та технічного нагляду.
17. 25 жовтня 2017 року посадовою особою відповідача видано припис № 822/876-Пр-У, відповідно до якого, з посиланням на встановлені перевіркою порушення, приписано у термін до 25 грудня 2017 року забезпечити виконання будівельних робіт на об'єкті, який за класом наслідків (відповідальності)  належить до об'єкту з середніми СС2 наслідками у відповідності до вимог чинного законодавства; у термін  до 05 листопада 2017 року забезпечити здійснення авторського та технічного нагляду згідно із законодавством.
18. Також, 25 жовтня 2017 року відповідачем видано припис № 822/876-Пр-З, відповідно до якого вимагалося негайно зупинити проведення будівельних робіт на зазначеному вище об'єкті.
19. Крім того, начальником Інспекції ДАБК Харківської міської ради 31 жовтня 2017  року було видано постанову № 42/3458/0/250-17-П, відповідно до якої, з посиланням на обставини, встановлені згідно акту перевірки № 822/876-А, позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 623 080 грн.
20. 31 жовтня 2017 року контролюючим органом були видані постанови №  41/3457/0/250-17-П,  № 40/3456/0/250-17-П та № 39-3455/0/250-17-П, згідно яких позивача визнано винним у вчиненні правопорушень, передбачених п. 1 ч. 4 ст. 2, п. 5 ч. 2 ст. 2, п. 6 ч. 2 ст. 2  Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та, відповідно, застосовано до нього штрафні санкції в розмірі  151 560 грн, 67 360 грн та 84 200 грн відповідно.
21. Вважаючи перевірку, приписи, постанови контролюючого органу протиправними та необґрунтованими, СУАП «Європоль» ТОВ звернулось до суду із цим позовом.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
22. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених   ст. 341 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
23. Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
24. Частинами 1, 2  ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
25. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
26. Згідно з ч. 2, 3 ст. 6 Закону № 3038-VI до уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у    статті 13 Закону України від 20 травня 1999    року № 687- XIV «Про архітектурну діяльність».
27. До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1)  структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Примірне положення про органи державного архітектурно-будівельного контролю затверджується Кабінетом Міністрів України.
28. Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 7 Закону № 3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.
29. Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється «Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).
30. Пунктом 1 Порядку № 553 встановлено, що цей порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
31. Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті    4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 «Прикінцеві положення» Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
32. Згідно з п. 2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3)    інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
33. За приписами пункту 5 вищенаведеного Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є:
подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;
звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
34. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (пункт 7 Порядку № 553).
35. Зазначена імперативна норма свідчить, що строк проведення перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби строк перевірки може бути продовжений не більше ніж на два робочих дні за рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника.
36. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (пункт 9 Порядку № 553).
37. Поряд з цим, за правилами пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право:
1) безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;
2) складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом;
3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:
усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;
зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності;
4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;
5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;
7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;
8) отримувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;
9) вимагати у випадках, передбачених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;
10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;
11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.
38. Крім того, пунктами 16-20 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).
Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.
39. Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (пункт 22 Порядку № 553).
40. Аналізуючи наведенні правові норми, колегія суддів звертає увагу, що вищевказаними положеннями законодавства визначено права посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення позапланового заходу, строк проведення та обов`язки посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.
41. Із системного аналізу наведених правових норм можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та (або) зупинення підготовчих та будівельних робіт. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника. При цьому, підставами для проведення позапланової перевірки є, серед іншого, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.
42. Як убачається з матеріалів справи та встановлено судами попередніх інстанцій, проведений контрольний захід (перевірка) стосовно дотримання позивачем вимог законодавства у містобудівній сфері є позаплановим та здійснений з посиланням на лист Харківської місцевої прокуратури № 5 від 06 жовтня 2017 року № 04-28-4850-17 та від 06 жовтня 2017 року вх. № 2696/0/249-17.
43. Направленням контролюючого органу на проведення перевірки від 09 жовтня 2017 року № 822-р визначено строк проведення такої перевірки з 09 жовтня по 23  жовтня 2017 року, що складає 15 робочих днів.
44. Направленням на проведення перевірки від 24 жовтня 2017 року № 876-н строк перевірки було визначено з 24 до 25 жовтня 2017 року. Вказане направлення містить посилання на службову записку щодо продовження строків проведення позапланової перевірки від 23 жовтня 2017 року.
45. Поряд з цим, судами попередніх інстанцій встановлено відсутність письмового рішення керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника про продовження строку перевірки.
46. Колегія суддів зазначає, що  Верховний Суд у постанові від 26 лютого 2020  року у справі № 826/7847/17 зазначив, що нормами Закону №3038-VI та Порядку №553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.
47. У справі № 826/12176/16 Верховний Суд, приймаючи постанову від 15 травня 2020 року, беручи до уваги, окрім іншого приписи пункту 9 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року № 294, яким передбачено видання Держархбудінспекцією в межах наданих їй повноважень наказів організаційно-розпорядчого характеру, організації та контролю їх виконання, дійшов висновку, що письмове рішення керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника оформляється відповідним наказом, в якому зазначаються мотиви та правові підстави продовження перевірки.
Відсутність такого наказу свідчить про безпідставність продовження перевірки, а відтак є самостійною і достатньою підставою для висновку про незаконність її проведення понад встановлений Порядком №553 строк і, як наслідок, зумовлює скасування рішень, прийнятих за результатами проведення заходу державного архітектурно - будівельного контролю.
48. Аналогічна правова позиція висловлена й у постановах Верховного Суду від 17  липня 2019 року у справі № 822/714/16, від 23 жовтня 2019 року у справі №  822/678/16.
49. На наявності письмового рішення керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю, як обов`язкової підстави для продовження строку проведення перевірки, наголошено й у постановах Верховного Суду від 28  січня 2020 року у справі № 820/6909/16, від 26 лютого 2020 року у справі №  826/7847/17.
50. У справі «Рисовський проти України» (№ 29979/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків.
51. Системний аналіз наведеного у своїй сукупності дає підстави для висновку, що документи, складені за результатами спірної перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 КАС України, не можуть визнаватися допустимими доказом у справі, якщо вони одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Рішення, прийняті за наслідками незаконної перевірки на підставі висновків документів, які є недопустимими доказами, не можуть вважатись правомірними та підлягають скасуванню.
52. Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що результати перевірки, отримані внаслідок неправомірних дій органу не можуть бути підставою для застосування до позивача будь-яких заходів примусового характеру. Тому, оскільки оскаржувані приписи та постанови винесені за результатами перевірки, протиправність якої встановлена судом, то ці приписи та постанови не можуть бути визнані правомірними та такими, що прийняті на підставі, у межах та у спосіб, встановлений законом.
53. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13 квітня 2021 року у справі № 826/16334/18.
54. З огляду на вказане колегія суддів погоджується із висновками судів першої та апеляційної інстанцій про задоволення позовних вимог,  оскільки перевірка є протиправною, а тому оспорювані приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є протиправними та підлягають скасуванню.
55. Посилання скаржника на те, що матеріали справи не містять відзиву відповідача на позовну заяву та не дослідженні судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення не спростовують вищевказаних висновків. Поряд з цим, представник відповідача був присутній у судових засіданнях під час розгляду справи у суді першої та апеляційної інстанцій, а отже мав можливість надати пояснення та висловити свої заперечення щодо заявленого позову.
56. Доводи скаржника про те, що позивачем пропущено строк звернення до суду є необгрунтованими, оскільки питання щодо поновлення строку було вирішено судом першої інстанції. Так, ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 08 грудня 2017 року Спільному українсько - американському підприємству «Європоль» у формі товариства з обмеженою відповідальністю поновлено пропущений строк для звернення до суду з даним позовом.
57. Інші доводи касаційної скарги не спростовують ввищенаведенні висновки, а зводяться лише до переоцінки встановлених судами попередніх інстанцій обставин.
58. Частиною 2 статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
59. Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
60. Відповідно до  статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
61. У справі «Пономарьов проти України» (заява №  3236/03, Рішення від 03 квітня 2008 року, пункт 40) Європейський суд з прав людини звернув увагу, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру.
62. Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява №  4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).и повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб (рішення у справах «Beyeler v. Italy» № 33202/96, «Oneryildiz v. Turkey» № 48939/99, «Moskal v. Poland» № 10373/05).
63. Відповідно до ч. 1 ст. 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
64. Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає, що рішення судів першої та апеляційної інстанцій у цій справі є законними та обґрунтованими і не підлягають скасуванню, оскільки суди, всебічно перевіривши обставини справи, вирішили спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, в оскаржуваних судових рішеннях повно і всебічно з'ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи касаційної скарги їх не спростовують.
65.  Оскільки колегія суддів залишає в силі рішення судів першої та апеляційної інстанцій, то відповідно до ст. 139 КАС України судові витрати не підлягають новому розподілу.
Керуючись ст. ст. 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, -
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26 липня 2019 року та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2019 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді	С.Г. Стеценко А.І. Рибачук   Л.В. Тацій