УХВАЛА
15 червня 2021 року 
Київ
справа №520/10348/19
адміністративне провадження №К/9901/19699/21
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Усенко Є.А.,
суддів: Гімона М.М.,  Гусака М.Б., 
розглянув касаційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області (далі - ГУ ДПС) на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.12.2019 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 01.03.2021 у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Компані «Плазма» до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
У С Т А  Н О В И В:
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 13.12.2019 позов задоволено частково: визнано протиправними та скасовані податкові повідомлення-рішення від 14.06.2019 №00001861401 в частині податкового зобов`язання у розмірі 47 268 013 грн. та фінансових санкцій в розмірі 11 817 003,25 грн., на загальну суму 59 085 016,25 грн.; №00001871401 про визначення податкового зобов`язання у розмірі 44 197 361,25 грн.; стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС  судові витрати на правничу допомогу в розмірі 500 000 грн. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 01.03.2021 скасовано рішення суду першої інстанції в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 14.06.2019 №00001861401 в частині визначення податкового зобов`язання з податку на додану вартість в сумі 63 641 грн. та штрафних санкцій в сумі 15 310, 25 грн.; в цій частині прийнято нове про відмову у задоволенні позову. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.
26.05.2021 ГУ ДПС подало до Верховного Суду касаційну скаргу на вище зазначені судові рішення в частині задоволення позовних вимог.
За змістом статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) відкриття касаційного провадження обумовлено, зокрема, відповідністю касаційної скарги вимогам цього Кодексу щодо форми і змісту касаційної скарги. 
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху як така, що подана з порушенням пункту 4 частини другої та частини четвертої статті 330 КАС: у касаційній скарзі не зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав); не сплачено судовий збір.
ГУ ДПС у касаційній скарзі підставою касаційного оскарження зазначає пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС, відповідно до якого підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених у частині першій цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.
Обґрунтовуючи вказану підставу касаційного оскарження, ГУ ДПС наводить довід про неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норми підпунктів 14.1.11, 14.1.36 пункту 14.1 статті 14, пунктів 198.1, 198.3, 198.6 статті 198 Податкового кодексу України, частин першої та другої статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»  без врахування висновків Верховного Суду в постановах від 05.03.2020 у справі №826/9368/15, від 08.09.2020 у справі №819/1250/17, від 23.10.2020 у справі №816/2932/15, від 06.08.2019 у справі №160/8441/18.
У вище зазначених постановах висновки Верховного Суду, на які посилається відповідач, стосуються оцінки доказів та встановлення обставин щодо реальності (нереальності) господарських операцій. Відповідач не зазначає, у чому полягає не врахування судом апеляційної інстанції цих висновків Верховного Суду.
Такі висновки Верховного Суду будуть прийнятними для застосування судами при вирішенні інших справ за умови, якщо будуть встановлені обставини щодо безтоварності господарських операцій.
Довід ГУ ДПС у касаційній скарзі про неправильне застосування судами попередніх інстанцій норми права без врахування висновків Верховного Суду у зазначених вище постановах фактично зведений до оспорювання висновків суду апеляційної інстанції щодо оцінки доказів у справі, на підставі якої апеляційний суд визнав господарські операції позивача з контрагентами такими, що відбулися.
Такий довід знаходяться у площині підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 4 частини четвертої статті 328 та частини другої статті 353 КАС.
ГУ ДПС слід мати на увазі, що нормами частини другої статті 353 КАС  встановлена вимога щодо зазначення у касаційній скарзі, зокрема, які докази суд не дослідив, або які клопотання учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, суд відхилив, або обставини, які суд встановив на підставі недопустимих доказів.
Враховуючи викладене, ГУ ДПС слід уточнити підстави касаційного оскарження.
Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору, а також копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.
Підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон України №3674-VI) (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги) визначено, що за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень позивач з адміністративним позовом звернувся до суду у вересні 2019 року.
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України №3674-VI (у редакції, чинній на час подання позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум на 01.01.2019 встановлено у розмірі 1921,00 грн.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України №3674-VI  (у редакції, чинній на час подання позову) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з частиною четвертою статті 6 Закону України №3674-VI якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).
За змістом оскаржуваних судових рішень позовна заява містить вимоги майнового характеру на загальну суму 103 203 423,25 грн.
Правильність сплати судового збору особою, яка звернулася до суду, перевіряється судом на кожній стадії судового процесу безвідносно до того, чи правильно був сплачений судовий збір на попередніх стадіях.
Судовий збір за подання адміністративного позову у цій справі складає 19 210,00 грн.
Таким чином, ставка судового збору за подання касаційної скарги на судові рішення у цій адміністративній справі становить 38 420,00 грн. (19 210*200%).
Згідно з частиною другою статті 332 КАС до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, частиною другою якої передбачено залишення позовної заяви без руху із зазначенням її недоліків, способу та строку для їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Зважаючи на викладене, касаційна скарга ГУ ДПС залишається без руху із наданням десятиденного строку з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, протягом якого скаржник має право надати/надіслати суду касаційної інстанції: уточнену касаційну скаргу та документ про сплату судового збору.
Керуючись пунктом 4 частини другої статті, частиною четвертою статті 330, частинами другою, третьою статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд 
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.12.2019 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 01.03.2021 залишити без руху.
Встановити для усунення зазначених в ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Є.А. Усенко
М.М. Гімон 
 М.Б. Гусак ,
Судді Верховного Суду