Постанова
Іменем України
25 березня 2021 року
м. Київ
справа № 01/08/2017
провадження № 61-8475ав20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Яремка В. В. (суддя-доповідач), Олійник А. С., Погрібного С. О.,
заявники: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
стягувач - ОСОБА_6 ,
боржник - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Черемушки-2017»,
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5  - адвоката Заворотнія Антона Валерійовича на ухвалу Харківського апеляційного суду від 24 червня 2020 року у складі судді Хорошевського О. М. за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Європейська ліга правових інновацій» від 28 серпня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_6 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Черемушки-2017» про відшкодування збитків,
ВСТАНОВИВ:
ОПИСОВА ЧАСТИНА
Короткий зміст вимог заяви та рішень судів
Рішенням Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Європейська ліга правових інновацій» від 28 серпня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_6 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Черемушки-2017» (далі - ОСББ «Черемушки-2017») про відшкодування збитків стягнуто з ОСББ «Черемушки-2017» на користь ОСОБА_6 збитки у розмірі 1 424 822,10 грн.
У червні 2020 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 звернулися до суду із заявою про скасування зазначеного рішення.
На обґрунтування вимог заяви посилалися на таке. Третейським судом у цій справі вирішено питання про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі, а саме: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , які є співвласниками квартир у багатоквартирному будинку на АДРЕСА_1 , у якому загальними зборами співвласників створено ОСББ «Черемушки-2017», що є відповідачем у справі, яка розглядалась третейським судом. Пунктом 1 статті 2 Статуту ОСББ «Черемушки-2017» (далі - Статут) передбачено, що метою створення об`єднання є також забезпечення і захист прав співвласників, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених Статутом. Відповідно до пункту 1 статті 4 Статуту джерелами фінансування є кошти об`єднання, які складають з внесків і платежів співвласників, а в пункті 3 статті 4 Статуту визначено, що майно об`єднання утворюється з майна, переданого йому співвласниками. Також протоколом засідання правління ОСББ «Черемушки-2017» від 30 січня 2020 року вирішено, що враховуючи відсутність власних обігових коштів, у випадку ухвалення (прийняття) уповноваженими органами судових рішень та видачі на їх виконання відповідних виконавчих документів, відповідно до яких об`єднання виступає боржником, виконання таких зобов`язань здійснювати за рахунок окремих внесків співвласників ОСББ «Черемушки-2017». Таким чином, стягнення з ОСББ «Черемушки-2017» збитків безпосередньо стосується прав та обов`язків співвласників приміщень, вказаного об`єднання, зокрема призводить до виникнення у них зобов`язань з погашення таких збитків за їх рахунок. Третейський суд оспорюваним рішенням вирішив питання про права та обов`язки самого ОСББ «Черемушки-2017», яке також не брало участі у цій справі, не перевірив повноваження особи, що підписала третейську угоду від імені відповідача, що свідчить про невстановлення наявності повноважень у ОСОБА_7 на представництво інтересів відповідача. Враховуючи відсутність повноважень у представника, відповідна третейська угода не є укладеною, тому не створює юридичних наслідків для сторін.
Посилаючись на зазначені обставини, заявники просили скасувати рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Європейська ліга правових інновацій» від 28 серпня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_6 до ОСББ «Черемушки-2017» про відшкодування збитків.
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 24 червня 2020 року провадження за заявою ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про скасування суду рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Європейська ліга правових інновацій» від 28 серпня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_6 до ОСББ «Черемушки-2017» про відшкодування збитків закрито.
Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що рішенням Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Європейська ліга правових інновацій» від 28 серпня 2017 року не вирішувалось питання про права та обов`язки ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , тому підстави, вважати їх особами, чиї права порушені оскаржуваним рішенням відсутні.
Короткий зміст та узагальнені доводи апеляційної скарги та позиції інших учасників
У вересні 2020 року представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 - адвокат Заворотній А. В. подав до Верховного Суду апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування апеляційним судом норм матеріального права і порушення норм процесуального права, просив ухвалу Харківського апеляційного суду від 24 червня 2020 року скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга мотивована тим, що стягнення з ОСББ «Черемушки-2017» збитків безпосередньо стосується прав та обов`язків співвласників приміщень, вказаного об`єднання, оскільки призводить до виникнення у них зобов`язань з погашення таких збитків за їх рахунок. Висновок суду першої інстанції про те, що право на оскарження рішення третейського суду, крім осіб, які брали участь у розгляді спору, належить виключно особам, які є учасниками відповідних правовідносин або особам, про права та обов`язки яких прямо зазначено у рішенні третейського суду, суперечить частині першій статті 454 ЦПК України.
Відзив на апеляційну скаргу не надходив.
Рух справи в суді апеляційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 04 листопада 2020 року відкрито апеляційне провадження в указаній справі.
Ухвалою Верховного Суду від 20 січня 2021 року справу призначено до судового розгляду.
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Позиція Верховного Суду
Частиною другою статті 24, частиною другою статті 351 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) передбачено, що Верховний Суд переглядає в апеляційному порядку судові рішення апеляційних судів, ухвалені ними як судами першої інстанції.
Згідно з частиною першою статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до частини першої, третьої статті 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.
Заслухавши доповідь судді-доповідача та пояснення представників учасників справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та наявні у справі матеріали, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційнаскарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Згідно із частиною першою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Зазначеним вимогам закону судове рішення апеляційного суду як суду першої інстанції не відповідає.
Рішенням Постійно діючого Третейського суду при Асоціації «Європейська ліга правових інновацій» від 28 серпня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_6 до ОСББ «Черемушки-2017» про відшкодування збитків стягнуто з ОСББ «Черемушки-2017» на користь ОСОБА_6 збитки у розмірі 1 424 822,10 грн.
Звертаючись до суду із заявою про скасування рішення третейського суду  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5  зазначали, що цим рішенням вирішено питання про їх права та обов`язки, оскільки вони є співвласниками житлових приміщень у багатоквартирному будинку на АДРЕСА_1 у якому створено ОСББ «Черемушки-2017».
Порядок та особливості проваджень у справах про оскарження рішень третейських судів, оспорювання рішень міжнародних комерційних арбітражів, регулюється розділом VIII ЦПК України.
Відповідно до частини першої, сьомої, восьмої статті 454 ЦПК України сторони, треті особи, а також особи, які не брали участі у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їх права та обов`язки, мають право звернутися до суду із заявою про скасування рішення третейського суду. Заява, подана після закінчення строку, встановленого частинами п`ятою або шостою цієї статті, повертається. Суд постановляє ухвалу про відмову у відкритті провадження у справі з підстав, передбачених пунктами 1 - 3 і 6 частини першої статті 186 цього Кодексу, а також у разі якщо рішення третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу оскаржено (оспорено) з підстав, не передбачених законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.
Відповідно до частини першої статті 456 ЦПК України суд за відсутності підстав для відмови у відкритті провадження у справі або повернення заяви про скасування рішення третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу не пізніше п`яти днів з дня надходження такої заяви відкриває провадження у справі та пропонує учасникам справи подати свої заперечення (пояснення) з приводу поданої заяви та докази, на яких такі заперечення (пояснення) ґрунтуються, та визначає строк для подання таких заперечень (пояснень) і доказів.
У частинах п`ятій, шостій статті 457 ЦПК України передбачено, що справа розглядається судом за правилами, встановленими для розгляду справи судом першої інстанції у порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цим розділом. За наслідками розгляду заяви про скасування рішення третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу суд має право: 1) постановити ухвалу про відмову у задоволенні заяви і залишення рішення третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу без змін; 2) постановити ухвалу про повне або часткове скасування рішення третейського суду, міжнародного комерційного арбітражу.
Тлумачення статей 454, 456, 457 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що за наслідками розгляду заяви про скасування рішення третейського суду суд має право постановити ухвалу про відмову у задоволенні заяви і залишення рішення третейського суду без змін або про повне або часткове скасування такого рішення. Повноважень суду першої інстанції щодо закриття провадження у справі за заявою про скасування рішення третейського суду ЦПК України не передбачає.
Аналогічного за змістом висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 23 квітня 2020 року у справі № 4823/119/20(провадження № 61-4722ав20).
Харківський апеляційний суд як суд першої інстанції наведеного не врахував, у зв`язку з чим зробив помилковий висновок про закриття провадження у цій справі.
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
Згідно з пунктом 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Доводи апеляційноїскарги дають підстави для висновку, що оскаржена ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права. У зв`язку з наведеним колегія суддів Верховного Суду вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, ухвалу суду першої інстанції необхідно скасувати, як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Щодо доводів апеляційної скарги про неврахування судом того, що рішенням третейського суду порушуються їх права, то вони не заслуговують на увагу, оскільки указане підлягає з`ясуванню під час розгляду їх заяви по суті.
Щодо клопотання про постановлення окремої ухвали
В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 - адвокат Заворотній А. В. порушив клопотання про постановлення окремої ухвали щодо проведення органом досудового розслідування перевірки на предмет наявності в діях осіб ознак кримінального правопорушення.
Статтею 385 ЦПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції у випадках і в порядку, встановлених статтею 262 цього Кодексу, може постановити окрему ухвалу.
Відповідно до частини восьмої статті 262 ЦПК України окрему ухвалу може бути постановлено судом першої інстанції, судами апеляційної чи касаційної інстанцій.
Окрема ухвала суду є процесуальним засобом судового впливу на виявлені під час судового розгляду грубі порушення законності, а також причини та умови, що цьому сприяли.
Згідно з частиною четвертою статті 262 ЦПК України суд постановляє окрему ухвалу щодо свідка, експерта чи перекладача у разі виявлення під час розгляду справи відповідно неправдивих показань, неправдивого висновку експерта чи неправильного перекладу, підробки доказів та направляє її прокурору чи органу досудового розслідування.
Верховний Суд не вбачає підстав для постановлення окремої ухвали, оскільки підробка доказів, на яку посилаються заявники у апеляційній скарзі, не були предметом судового розгляду у цій справі.
Керуючись статтями 24, 351, 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 - адвоката Заворотнія Антона Валерійовича задовольнити частково.
Ухвалу Харківського апеляційного суду від 24 червня 2020 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до Харківського апеляційного суду.
У задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 - адвоката Заворотнія Антона Валерійовича про постановлення окремої ухвали відмовити.
Постанова суду набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Повний текст постанови складено 30 березня 2021 року.
Судді:                                                                                                             В. В. Яремко
А. С. Олійник
С. О. Погрібний