ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116, (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"24" березня 2021 р.           Справа№ 910/12366/20
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Пашкіної С.А.
суддів:            Буравльова  С.І. 
          Андрієнка  В.В. 
 
За участю секретаря судового засідання : Кулачок О.А.

представників сторін:
від позивача -  Діденко С.М. ( ордер АА №1091528 від 23.03.21);
від відповідача - Друцька О.Г. самопредставництво;
від третьої особи  - Нестеришин Т.С. (ордер АА №1051632 від 19.02.21); 
розглянувши матеріали апеляційної скарги                     Товариства з обмеженою відповідальністю «Рента»
на рішення                     Господарського суду міста Києва від 14.12.2020
у справі                                    № 910/12366/20 (суддя Приходько І.В.)
за позовом                        Товариства з обмеженою відповідальністю «Рента»
до                                                    Департаменту комунальної власності м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача  Товариство з обмеженою відповідальністю «НВМ Інвест»
про                    визнання недійсним результатів приватизації об`єкта малої приватизації
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю «РЕНТА» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання недійсним результатів приватизації об`єкта малої приватизації, в якому просить:
- визнати недійсними результати електронного аукціону з продажу об`єкта малої приватизації - нежитлової будівлі, літ А, загальної площею 654,7кв.м., розташованої у м. Київ, вул. Московська, буд. 19/1, оформлені відповідним протоколом та затверджені наказом відповідача;
- визнати недійсним договір № 44/20 купівлі-продажу спірної нежитлової будівлі від 12.08.2020.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що переможцем аукціону з продажу об`єкта малої приватизації - нежитлової будівлі, літ А, загальної площею 654,7кв.м., розташованої у м. Київ, вул. Московська, буд. 19/1 було визнано ТОВ "НВМ ІНВЕСТ". Натомість, позивач стверджує, що переможець фактично до заяви на участь у торгах не додав документи, обов`язкове надання яких передбачено Законом. Також позивач стверджує, що особа, яка посіла друге місце за результатами аукціону не відповідає вимогам  ст. 8 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», а відтак орган приватизації 20.07.2020 своїм наказом затвердив протокол електронного аукціону всупереч частині 9  ст. 14 вказаного Закону, чим порушив права позивача (як учасника аукціону, що зайняв третє місце за його результатами).
Рішенням Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 у справі №910/12366/20 у задоволенні позу відмовлено.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, місцевий господарський суд виходив з того, що позов не є достатньо обґрунтованим, оскільки позивачем належними та допустимими доказами не доведено правомірності та законності позовних вимог, так само як і фактів порушення власних прав та інтересів відповідачем у справі.
Не погоджуючись з рішенням, позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 по справі №910/12366/20 про відмову Товариства з обмеженою відповідальністю «Рента» у задоволенні позову та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги, позивач за первісним позовом зазначає, що:
- місцевий  господарський суд не навів в оскаржуваному рішенні мотивів відхилення доводів позивача по суті спору та наданих на їх обґрунтування доказів.  При цьому, апелянт вказує, що подальший перехід прав переможця до ТОВ «БЕНІШ ДЖІ ПІ ЕС» також неможливий, оскільки учасники не відповідають вимогам законодавства;
- судом помилково зроблено висновки про невірне обрання позивачем способу захисту свого порушеного права, як учасника відкритих торгів з продажу об`єкту нерухомого майна та фактично не враховано, що право та відповідний майновий інтерес позивача на придбання об`єкта нерухомого майна на відкритих торгах на рівних для всіх учасників умовах були порушені та можуть бути відновлені не шляхом визнання позивача переможцем аукціону, а виключно шляхом визнання недійсними результатів електронного аукціону №UA-PS-2020-06-000061-3 та, відповідно, визнання недійсним укладеного договору №44/20 купівлі-продажу будівлі від 12.08.2020 з відповідними встановленими чинним законодавством наслідками - шляхом проведення повторного аукціону.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.02.2021у складі колегії суддів: головуючий суддя: Пашкіна С.А., судді: Буравльов С.І., Андрієнко В.В. справу №910/12366/20 за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Рента» призначено до розгляду на 03.03.2021 на 12-00 год.
У зв`язку з перебуванням судді Буравльова С.І. у відпустці з 02.03.2021 по 05.03.2021, розгляд справи  №910/12366/20, яка призначена на 03.03.2021- не відбувся.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.03.2021 призначити справу № 910/12366/20    до розгляду на  24.03.2021 о 12-00 год.
22.02.2021 до Північного апеляційного господарського суду    від третьої особи     надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому     просить    відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а оскаржуване рішення залишити без змін.
24.03.2021 до Північного апеляційного господарського суду    від третьої особи     надійшло клопотання, відповідно до якого ТОВ «НВП Інвест» просить врахувати висновки Верховного Суду щодо застосування ст.ст. 15,16 Цивільного кодексу України та процесуальних норм щодо процесуальної співучасті.
Дослідивши доводи апеляційної скарги, наявні матеріали справи та заслухавши пояснення представників сторін  та третьої особи колегією встановлено наступне.
Рішенням Київської міської ради від 31.03.2011 № 100/5487 «Про Програму приватизації комунального майна територіальної громади міста Києва» (в редакції рішення Київської міської ради від 23.03.2017 №33/2255 «Про внесення змін до додатка 1 до рішення Київської міської ради від 31 березня 2011 року N 100/5487 "Про Програму приватизації комунального майна територіальної громади міста Києва») нежилий будинок, розташований у м. Київ, вул. Московська, буд. 19/1, літ А було включено до "Переліку об`єктів групи А, що перебувають у комунальній власності територіальної громади міста Києва, які підлягають приватизації шляхом викупу".
24.06.2020 відповідачем було оприлюднено на веб-сайті «Прозорро.Продажі» оголошення про проведення електронного аукціону з продажу спірної будівлі. Початкова ціна продажу лоту була встановлена в розмірі 4919980,30грн без ПДВ.
За результатами проведеного 16.07.2020 електронного аукціону з продажу будинку, в якому взяло участь 9 учасників, ТОВ «НВМ ІНВЕСТ» запропонувало найвищу ціну за лот - 22  500  002грн без ПДВ, що відображено у протоколі про результати електронного аукціону №UA-PS-2020-06-000061-3.
Наказом Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 20 липня 2020 року №74/3-ПР було затверджено протокол про результати електронного аукціону №UA-PS-2020-06-000061-3 та наказано укласти договір купівлі-продажу об`єкта малої приватизації.
12.08.2020 між Департаментом комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (як продавцем) та Товариством з обмеженою відповідальністю "НВМ ІНВЕСТ" (як покупцем) укладено та нотаріально посвідчено договір №44/20 купівлі продажу нежитлової будівлі, літ А, загальною площею 654,7 кв.м., розташованої у м Київ, вул. Московська, буд. 19/1. Ціна продажу склала 27  000  002,40грн. з ПДВ, яка була сплачена третьою особою до 10.09.2020.
В результаті укладення правочину також було оформлено акт приймання-передачі будинку № 48 від 11.09.2020 та було зареєстровано право власності на будинок за ТОВ «НВМ ІНВЕСТ».
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначає, що переможець не додав до заяви на участь у торгах документи, обов`язкове надання яких передбачено Законом. Крім того, особа, яка посіла друге місце за результатами аукціону не відповідає вимогам  ст. 8 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна», а відтак орган приватизації 20.07.2020 своїм наказом затвердив протокол електронного аукціону всупереч частині 9  ст. 14 вказаного Закону, чим порушив права позивача, як учасника аукціону, що зайняв третє місце за його результатами.
Позивач також вказує, що оскільки право переможця аукціону відповідно до п. 67 Порядку проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та визначення додаткових умов продажу, затвердженого  Постановою КМУ від 10.05.2018 №432, переходить до учасника аукціону, який після переможця запропонував найвищу ціну при умові відсутності відмови від очікування    в особистому кабінеті (тобто, до ТОВ «БЕНІШ ДЖІ ПІ ЕС»), вказана особа також не може бути визнана переможцем, оскільки не відповідає вимогам  ст. 8 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна».
  Відповідно до частини першої  статті 16 ЦК України  кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною другою цієї статті визначено способи захисту цивільних прав та інтересів, якими можуть бути, зокрема, визнання правочину недійсним. Відповідно до  статті 20 ЦК України, право на захист особа здійснює на свій розсуд.
З огляду на положення зазначеної норми та принцип диспозитивності у господарському судочинстві позивач має право вільно обирати способи захисту порушеного права чи інтересу. Передумовою для захисту прав та охоронюваних  законом  інтересів особи є наявність такого права або інтересу та порушення або оспорювання їх іншою особою (іншими особами).
Відповідно до  рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 №18-рп/2004  поняття "охоронюваний  законом  інтерес" що вживається в законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать   Конституції   і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.
Надаючи правову оцінку належності обраного зацікавленою особою способу захисту, судам належить зважати і на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції.
Враховуючи встановлені обставини у справі та наведене у даній постанові, колегія суддів зазначає, що відповідно до частини першої  статті 16 ЦК України  кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.
Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою позову - факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу. При цьому особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний  законом  інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі    Верховного Суду від 23.10.2018 у справі  №903/857/17, від 28.05.2020 у справі №917/750/19.
Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам слід виходити із його ефективності, і це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.
Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить, як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.
Неправильно обраний спосіб захисту зумовлює прийняття рішення про відмову у задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин.
Подібні правові висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі №338/180/17 (провадження № 14-144цс18), від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 (провадження № 12-187гс18), від 30.01.2019 у справі №569/17272/15-ц (провадження № 14-338цс18).
Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач зазначає, що орган приватизації 20.07.2020 своїм наказом затвердив протокол електронного аукціону всупереч частині 9  ст. 14 вказаного Закону, чим порушив права позивача як учасника аукціону, що зайняв третє місце за його результатами.
Відповідно до п. 22 частини 1  статті 1 Закону  «Про приватизацію державного і комунального майна» приватизація державного або комунального майна (далі - приватизація) - платне відчуження майна, що перебуває у державній або комунальній власності, на користь фізичних та юридичних осіб, які відповідно до цього  Закону  можуть бути покупцями.
Аукціон - спосіб продажу об`єкта приватизації, за яким власником об`єкта приватизації стає покупець, що в ході торгів запропонував за нього найвищу ціну (пункт 2 ч. 1 ст. 1 Закону).
Порядок проведення електронних аукціонів для продажу об`єктів малої приватизації та визначення додаткових умов продажу затверджено  постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018 № 432  (далі - Порядок № 432).
Пунктом 66 Порядку № 432 встановлено, що переможцем електронного аукціону вважається учасник, що подав найвищу цінову пропозицію за лот, у разі, коли ним зроблений щонайменше один крок аукціону, а у випадках, передбачених    пунктом 67    цього Порядку, учасник з наступною за величиною ціновою пропозицією за умови, що ним зроблений щонайменше один крок аукціону, а у разі однакових цінових пропозицій - учасник, що подав її раніше, за умови відсутності належним чином оформленого листа (звернення) від такого учасника про відмову від очікування та відсутності факту натискання ним відповідної кнопки про відмову від очікування в особистому кабінеті.
Згідно пункту 67 Порядку № 432 у разі коли переможець електронного аукціону не відповідає вимогам    статті 8    Закону, або в інших випадках, передбачених    частиною дев`ятою    статті 14, абзацом третім частини шостої  статті 15 Закону, орган приватизації завантажує рішення про відмову у затвердженні протоколу про результати електронного аукціону або про відмову від укладення договору купівлі-продажу в електронній торговій системі. Якщо переможець електронного аукціону відмовився від підписання протоколу про результати електронного аукціону або договору купівлі-продажу чи не підписав такий протокол або договір у встановлені строки, орган приватизації складає та завантажує відповідний акт в електронну торгову систему.
У такому випадку в електронній торговій системі автоматично формується новий протокол про результати електронного аукціону з визначенням переможцем електронного аукціону учасника з наступною за величиною ціновою пропозицією, а у разі однакових цінових пропозицій - учасника, що подав її раніше, за умови, що ним зроблений щонайменше один крок аукціону, та у разі відсутності належним чином оформленого листа (звернення) від такого учасника щодо повернення йому гарантійного внеску та відсутності факту натискання ним відповідної кнопки про відмову від очікування в особистому кабінеті.
Переможець електронного аукціону, який відмовився від підписання протоколу про результати електронного аукціону або договору купівлі-продажу, позбавляється права на участь у подальших аукціонах з продажу того самого об`єкта.
З наведеного вбачається, що норми Порядку №432 визначають, що правом на укладення договору купівлі-продажу об`єкта малої приватизації наділені лише учасники, що запропонували найвищу та другу після найвищої ціни (виключно у випадку, якщо учасник, що запропонував найвищу ціну відмовиться від укладення договору або орган приватизації прийме відповідне рішення про відмову у визнанні такого учасника переможцем аукціону чи укладення з ним договору).
При цьому, у разі, коли особа не змогла взяти участь або перемогти в аукціоні, визнання недійсним результатів аукціону саме по собі взагалі не поновлює її прав, адже її правове становище внаслідок визнання аукціону недійсним ніяк не змінюється. Тому застосування даного «способу захисту» на вимогу учасника, інтерес якого порушений, є неприпустимим.    
Також, відповідно    до частини 9  статті 14 Закону України «Про приватизацію державного і комунального майна»  не можуть бути підставою для прийняття рішення про недопущення потенційного покупця до участі у приватизації формальні (несуттєві) помилки в оформленні заяви на участь в приватизації об`єкта великої приватизації або в документах та інформації, що подаються разом із такою заявою, які не впливають на зміст заяви або документів та інформації, зокрема технічні помилки та описки.
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду, що позивач, як учасник аукціону, який запропонував третю за розміром цінову пропозицію, позбавлений реальної можливості визнання його переможцем аукціону та права на укладення договору купівлі-продажу об`єкта приватизації.
Доводи апелянта щодо ненадання судом оцінки мотивів відхилення доводів позивача по суті спору, колегією суддів визнано безпідставними, оскільки судом встановлено відсутність порушеного або оспорюваного права позивача, що є підставою для ухвалення рішення про відмову у задоволенні позову,  незалежно від інших встановлених судом обставин.
Враховуючи викладене, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Рента»    не підлягає    задоволенню, а рішення Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 у справі №910/12366/20 не підлягає скасуванню.
Керуючись ст.ст.  269,   270,   273-279,   281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний    апеляційний господарський суд,
ПОСТАНОВИВ:
1. Апеляційну    скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Рента» залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду міста Києва від 14.12.2020 у справі №910/12366/20  залишити без змін.
3. Матеріали справи №910/12366/20 повернути до Господарського суду міста Києва.
4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена    до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її проголошення.
В разі проголошення вступної та резолютивної частини постанови суду апеляційної інстанції зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено та підписано 05.04.2021

 Головуючий суддя                                                            С.А. Пашкіна 

Судді                                                                                С.І. Буравльов

                                                                                В.В.Андрієнко