Постанова
Іменем України
 
13 квітня 2021 року     
                    
м. Київ
 
провадження №22-ц/824/1958/2021
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду  цивільних справ:
 
головуючого судді - Мазурик О.Ф. (суддя-доповідач), 
суддів: Махлай Л.Д., Шкоріної О.І.,
за участю секретаря Ратушного А.В.,
 
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 
 
на рішення Солом`янського районного суду м. Києва 
 
в складі судді Оксюти Т.Г.
 
від 04 листопада 2020 року 
 
у справі №760/2154/20 Солом`янського районного суду м. Києва
 
за позовом ОСОБА_1 
 
до Товариства з обмеженою відповідальністю «ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ», 
 
треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Цетехно" (магазин "Цитрус"), Товариство з обмеженою відповідальністю "Крок-ТТЦ",
 
про розірвання договору та повернення грошових коштів, відшкодування моральної шкоди,
  
                                       В С Т А Н О В И В:
 
В січні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ» (далі - ТОВ «ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ»), в якому просив розірвати договір купівлі-продажу від 25.09.2019 ноутбуку марки ASUS модель X570ZD-E4012 (90NB0IU1) Black, серійний номер: J8N0CX17A37634А (далі - ноутбук) та стягнути з ТОВ «ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ» сплачені грошові кошти за договором купівлі-продажу від 25.09.2019 в сумі 23 999 грн  і моральну шкоду в сумі 50 000 грн.
 
В обґрунтування позовних вимог вказував, що 25.09.2019 він придбав ноутбук в магазині побутової техніки «Цитрус» у ТОВ «ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ». В процесі експлуатації даного приладу постійно виникали проблеми з його роботою, а саме зависання операційної системи, слабкий сигнал «wi-fi», вимикання ноутбуку, неробочий «touchscreen».
 
Неодноразові звернення до ТОВ «ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ» з проханням повернення коштів за ноутбук, через заводський брак, результатів не дали. Діагностика ноутбуку не проведена, що, на думку позивача, підтверджено актом сервісного центру «КРОК-ТТЦ». Також, без його дозволу сервісним центром були проведені ремонтні роботи, що є порушенням Закону України «Про захист прав споживачів». 
 
Крім того зазначав, що відповідач надав неправдиву інформацію щодо товару, та вважав, що між відповідачем та сервісним центром існує змова. Додав, що серійний номер ноутбуку не відстежується на офіційному сайті виробника, що можна вважати фальсифікацією.
 
В обґрунтування позовних вимог про відшкодування моральної шкоди зазначив, що внаслідок придбання неякісного товару він зазнав душевних страждань, погіршення стосунків з оточуючими, був змушений звертатися до юристів за правовою допомогою та до суду, що також негативно відзначилося на його стані. Моральну шкоду він оцінює в 50 000 грн. 
 
Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 04 листопада 2020 року у задоволенні позову відмовлено. 
 
Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилався на те, що рішення суду є незаконним та необґрунтованим, ухвалене з неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, без повного з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.
 
В обґрунтування апеляційної скарги вказував, що є неправильними висновки суду першої інстанції про те, що недоліки, виявлені позивачем в ході експлуатації товару, були усунуті сервісним центром ТОВ «КРОК-ТТЦ», що підтверджується актом виконаних робіт №3274981/130120, так як з даного акту вбачається що недоліків було декілька, а зазначені і проведені ремонтні роботи можливо оцінити, як усунення лише одного з недоліків. 
 
Зазначив, що акт виконаних робіт №3274981/130120 ним не підписано і підпис необхідний лише для отримання одного екземпляра акту.
 
Також вважав, що є помилковим висновок суду першої інстанції про недоведеність завдання моральної шкоди, оскільки розгляд справи відбувався в порядку спрощеного позовного провадження, без виклику учасників справи, що унеможливило проведення допиту свідків та надання пояснень позивача, як свідка, з приводу завдання моральної шкоди. До того ж, факт заподіяння моральних страждань обґрунтовано у позовній заяві, а суд залишив поза увагою такі обґрунтування. 
 
За вказаних обставин просив скасувати рішення Солом`янського районного суду                         м. Києва від 04 листопада 2020 року та ухвалити нове судове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
 
Позивач в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримав та просив задовольнити з підстав, викладених в ній. Пояснив суду, що ноутбук із сервісного центру він не бажає забирати, оскільки на ньому містяться зовнішні пошкодження (подряпини), яких не було при здачі приладу до сервісного центру.
Відповідач та треті особи, належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, в судове засідання своїх представників не направили, причини неявки суду не повідомили.
Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу за відсутності представників відповідача та третіх осіб.
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення позивача, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість рішення суду в межах апеляційного оскарження, та вимог, що заявлялися в суді першої інстанції, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. 
 
З матеріалів справи вбачається, що 25.09.2019 ОСОБА_1 придбав у                             ТОВ «ГАДЖЕТ ТРЕЙДІНГ» ноутбук марки ASUS модель X570ZD-E4012 (90NB0IU1) Black, серійний номер: J8N0CX17A37634А, що підтверджено накладною №КК000086453 від 25.09.2019 (а.с. 5).
 
Листом №06.3/21841 від 12.12.2019 ОСОБА_1 повідомлено, що Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві розглянуто його звернення   ( вх. №А-8131 від 09.12.2019) стосовно повернення грошових коштів за товар (ноутбук), який має ознаки недоліків, після його експлуатації (а.с. 11-12).
 
Листом № б/н від 18.12.2019 адміністрація компанії «Цитрус» відмовила у задоволенні заяви ОСОБА_1 щодо повернення грошових коштів за ноутбук (а.с 8). 
 
Листом №06.3/22913 від 28.12.2019 повідомлено, що Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві розглянуто звернення ОСОБА_1   (за вх. №А-8494 від 26.12.2019), яке надійшло з Урядової гарячої лінії (номер реєстрації АН-10065168) стосовно повернення грошових коштів за товар (ноутбук), який має ознаки недоліків, після його експлуатації (а.с. 16-17).
 
Листом №06.3/380 від 11.01.2020 повідомлено, що Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві розглянуто звернення ОСОБА_1 (за вх. №А-98 від 08.01.2020) стосовно повернення грошових коштів за товар (ноутбук), який має ознаки недоліків, після його експлуатації (а.с. 14-15).
 
Листом №06.3/1162 від 22.01.2020 повідомлено, що Головним управлінням Держпродспоживслужби в м. Києві розглянуто звернення ОСОБА_1 (за вх. №А-348 від 20.01.2020) стосовно повернення коштів за товар (ноутбук), після виконання авторизованим сервісним центром «ТОВ «КРОК-ТТЦ» гарантійного обслуговування виробу (а.с. 20, 21 на звороті).
 
Ухвалюючи рішення, суд першої інстанції виходив з відсутності правових підстав для задоволення позовних вимог.
 
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його правильним, враховуючи наступне.
 
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про захист прав споживачів» (далі - Закон) у разі виявлення протягом встановленого гарантійного строку істотних недоліків, які виникли з вини виробника товару (продавця, виконавця), або фальсифікації товару, підтверджених за необхідності висновком експертизи, споживач, в порядку та у строки, що встановлені законодавством і на підставі обов`язкових для сторін правил чи договору, має право за своїм вибором вимагати від продавця або виробника: 1) розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми;  2) вимагати заміни товару на такий же товар або на аналогічний, з числа наявних у продавця (виробника), товар.
 
Згідно з п. 12 ч. 1 ст. 1 Закону істотний недолік - недолік, який робить неможливим чи недопустимим використання товару відповідно до його цільового призначення, виник з вини виробника (продавця, виконавця), після його усунення проявляється знову з незалежних від споживача причин і при цьому наділений хоча б однією з нижченаведених ознак: а) він взагалі не може бути усунутий; б) його усунення потребує понад чотирнадцять календарних днів; в) він робить товар суттєво іншим, ніж передбачено договором.
 
За вимогами п. 2 ч. 4 ст. 17 Закону у разі коли під час гарантійного строку необхідно визначити причини втрати якості продукції, продавець (виконавець, виробник) зобов`язаний у триденний строк з дня одержання від споживача письмової згоди організувати проведення експертизи продукції. Експертиза проводиться за рахунок продавця (виконавця, виробника). Якщо у висновках експертизи буде доведено, що недоліки виникли після передачі продукції споживачеві внаслідок порушення ним встановлених правил використання, зберігання чи транспортування або дій третіх осіб, вимоги споживача не підлягають задоволенню, а споживач зобов`язаний відшкодувати продавцю (виконавцю, підприємству, яке виконує його функції) витрати на проведення експертизи. Споживач, продавець (виконавець, виробник) мають право на оскарження висновків експертизи у судовому порядку.
 
Отже, згідно ст. 17 Закону України «Про захист прав споживачів» за умови виникнення необхідності у визначенні причин втрати якості товару під час гарантійного строку продавець зобов`язаний провести експертизу продукції; при цьому на споживача покладається обов`язок лише довести наявність істотного дефекту продукції, тягар доказування причин виникнення недоліку товару покладений на продавця.
 
З аналізу наведених вище норм законодавства можна дійти висновку про те, що право споживача на розірвання договору та повернення сплаченої за товар грошової суми можливе за обставин проведення відповідної експертизи, за результатами якої буде встановлено фальсифікація товару, або що товар містить істотні недоліки. Такий висновок експертизи, яка до того ж проводиться продавцем (виконавцем, виробником) послуг, і буде належним доказом наявності чи відсутності істотних недоліків товару.
 
Як вже вказувалось вище, звертаючись до суду з позовом ОСОБА_1 посилався на те, що придбаний ним ноутбук містив істотні недоліки, а саме в процесі експлуатації приладу постійно виникали проблеми з його роботою, а саме зависання операційної системи, слабкий сигнал «wi-fi», вимикання ноутбуку, неробочий «touchscreen», а також серійний номер ноутбуку не відстежується на офіційному сайті виробника.
 
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги, що у правовідносинах, які виникли між сторонами, саме на відповідача покладено тягар доказування наявності чи відсутності істотного недоліку товару. 
 
Разом з тим, колегія суддів вважає, що незважаючи на такий висновок, суд дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позову.
 
Судом встановлено та визнано позивачем у справі, що позивач звертався до сервісного центру з приводу недоліків у роботі ноутбука. Позивач вважав, що сервісний центр повинен був лише встановити факт наявності недоліків та не усувати такі недоліки без його згоди. Натомість сервісним центром було проведено ремонтні роботи та повернуто ноутбук позивачу.
 
Позивач вважає, що такі дії сервісного центру свідчать про змову з відповідачем.
 
В судовому засіданні позивач пояснив, що він був засмучений, що після ремонту ноутбук вже не мав первинного вигляду, оскільки паперові  наклейки, що містилися на ноутбуці,  були розірвані, гайки відкручувалися і краска на них злізла. Він не бажав мати в користуванні такий ноутбук та вважаючи, що недоліки не були усунуті, вдруге передав ноутбук до сервісного центру. В сервісному центрі йому повідомили про відсутність недоліків, але позивач зазначає, що у зв`язку з відсутністю на ноутбуці програмного забезпечення він не може перевірити чи працює ноутбук, а тому не бажає забирати ноутбук із сервісного центру. Також причиною небажання забирати товар із сервісного центру назвав, що ноутбук не має вигляду нового товару.
 
Водночас, з матеріалів справи вбачається, а саме з квитанції від 24.06.2020, виданої ТОВ "КРОК-ТТЦ" (сервісний центр), я якій зазначено, що при прийнятті від ОСОБА_1 ноутбуку на ремонт останній вже мав сліди експлуатації (використання) (а.с. 57).
 
Оскільки позивач в судовому засіданні визнав, що  не бажає отримувати з ремонту ноутбук, посилаючись на те, що прилад містить подряпини, тоді як матеріалами справи підтверджується, що ноутбук був зданий в ремонт вже із слідами експлуатації, доводи апеляційної скарги про те, що сервісним центром ТОВ «КРОК-ТТЦ» не усунуті усі недоліки, зазначені в акті виконаних робіт №3274981/130120 від 13.01.2020 не спростовують висновку суду першої інстанції про відмову в задоволенні позовних вимог про розірвання договору та стягнення коштів. Більше того, в даному акті зазначено про відсутність заводського браку.
 
З цих же підстав, не мають правового значення і доводи апеляційної скарги щодо відсутності в акті виконаних робіт №3274981/130120 від 13.01.2020 підпису  ОСОБА_1 , оскільки такі доводи теж не спростовують висновку суду про наявність правових підстав для відмови в задоволенні позовних вимог про розірвання договору та стягнення коштів.
                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                  
Колегія суддів також погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності правових підстав для задоволення позовних вимог про відшкодування моральної шкоди, оскільки як правильно встановлено судом та не спростовано матеріалами справи, позивачем не було надано суду доказів на підтвердження факту заподіяння йому моральних страждань в результаті дій відповідача.
 
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку щодо відсутності правових підстав для стягнення моральної шкоди.
 
Колегія суддів не приймає до уваги доводи апеляційної скарги, що у зв`язку з розглядом справи в порядку спрощеного позовного провадження суд не допитав свідків, в тому числі і позивача, як свідка. На думку позивача, лише такі докази можуть підтвердити факт заподіяння моральної шкоди.
 
За приписами ч. 1, ч. 3 ст. 91 ЦПК України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, - до початку першого судового засідання у справі.
 
В матеріалах справи відсутні докази, що позивач звертався до суду із заявою про виклик свідків або із заявою про допит його, як свідка.
 
Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає, що розглядаючи спір суд першої інстанції в межах доводів позову повно та всебічно дослідив обставини спору, дав належну оцінку зібраним по справі доказам, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює і у відповідності з вимогами закону прийшов до правильного висновку про те, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, про що ухвалив відповідне рішення. Рішення суду ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права.
 
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Відповідно до статті 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За вказаних обставин, колегія суддів приходить до висновку про залишення рішення суду в частині, що оскаржувалося, без змін, а скарги без задоволення.
На підставі викладеного та керуючись ст. 268, 374, 375, 383, 384, 389 ЦПК України,
                                                     П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
 
Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 04 листопада 2020 року - залишити без змін.
 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня проголошення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до цього суду.
Повний текст постанови складено 14 квітня 2021 року.

Головуючий                                                                                                     О.Ф. Мазурик

Судді                                                                                                                 Л.Д. Махлай

                                                                                                                            О.І. Шкоріна