П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  600/1149/20-а 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Лелюк О.П.  
Суддя-доповідач -  Боровицький О. А.   
01 червня 2021 року
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Боровицького О. А. 
суддів:  Матохнюка Д.Б.  Шидловського В.Б. , 
за участю:
секретаря судового засідання: Яремчук Л.С, 
позивача: ОСОБА_1 
представника позивача:  Попової Завгородньої С.Г.
представника відповідача: Бондар Є.І. 

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Чернівецької митниці ДФС України в Чернівецькій області на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 14 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Чернівецької митниці ДФС України в Чернівецькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Буковинська митниця Держмитслужби України про визнання незаконним та скасування наказу, 
В С Т А Н О В И В :
позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Чернівецької митниці ДФС України в Чернівецькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Буковинська митниця Держмитслужби України в якому просив суд:
- визнати незаконним, протиправним та скасувати наказ Чернівецької митниці ДФС від 30.06.2020р. №26-о "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ";
- визнати незаконним, протиправним та скасувати наказ Чернівецької митниці ДФС від 21.09.2020р. №34-о "Про звільнення та проведення розрахунку з ОСОБА_1 ";
- поновити ОСОБА_1 на посаду державної служби в Чернівецькій митниці ДФС України головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС України з 21.09.2020 року;
- стягнути з Чернівецької митниці ДФС України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 21.09.2020 року по день винесення рішення суду з розрахунку 472,18 грн одноденної заробітної плати.
Крім цього, просив суд рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді державної служби в Чернівецькій митниці ДФС України головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць допустити до негайного виконання.
Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 09.03.2021 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати, прийняти постанову про задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги позивач зазначає, що згідно листка непрацездатності серії АДЗ №937749 від 27.05.2020 року в період з 27.05.2020 по 03.06.2020 року він перебував на стаціонарному лікуванні в медичному закладі, не мав можливості навіть виходити з приміщенні лікарняної палати. З 04.06.2020 по 19.06.2020 року з 22.06.2020 по 06.07.2020 року по 05.08.2020 року знаходився на стаціонарному лікуванні. З 07.07.2020 по 16.07.2020 року він знаходився на амбулаторному лікуванні, тим самим перебував в стані тимчасової непрацездатності. Позивач вказує, що відповідно до ч. 4 ст. 74 Закону України "Про державну службу" дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службу у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні. Щодо висновку відповідача про те, що позивачем було вчинено дисциплінарний проступок, передбачений п. 1 ч. 2 ст. 65 Закону України "Про державну службу", а саме:  порушення Присяги державного службовця, позивач зауважує на тому, щоб порушення могло бути кваліфіковане (визначене) як порушення Присяги, воно повинно бути тяжким, більш суттєвим, ніж порушення щодо невиконання чи неналежного виконання службових обов`язків, яке є підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності. Позивач вважає, що відповідач при застосування до нього дисциплінарного стягнення не враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок або ж порушення Присяги.
18.05.2021 року Буковинською митницею Держмитслужби України подано до суду відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 в якому зазначила свою підтримку та згоду з позицією відповідача.
19.05.2021 року Чернівецькою митницею ДФС України в Чернівецькій області подано суду відзив на апеляційну скаргу позивача в якому останні зазначає про те, що наведені позивачем доводи про порушення відповідачем порядку притягнення його до дисциплінарної відповідальності є безпідставними й такими, що не свідчать про незаконність оскаржуваного звільнення.
28.05.2021 року позивачем подано до суду відповідь на відзив відповідача на апеляційну скаргу в якій позивач вказує на його необґрунтованість.
В судовому засіданні позивач та його представник вимоги апеляційної скарги підтримали в повному обсязі та просили її задовольнити.
Представник відповідача заперечив проти задоволення апеляційної скарги позивача та просив суд залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, відзиви на апеляційну скаргу та відповідь на відзив відповідача на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 проходив державну службу в митних органах України, 15.06.1995 року ним прийнято Присягу державного службовця.
З 28.01.2019 року позивач переведений на посаду головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС, що підтверджується, зокрема, записом №43 трудової книжки ОСОБА_1 серії НОМЕР_1 .
Наказом Державної фіскальної служби України від 22.11.2019 року №1845-о у зв`язку із службовою необхідністю покладено виконання обов`язків начальника Чернівецької митниці ДФС з 22.11.2019 року по 21.12.2019 року на ОСОБА_1 , головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного посту "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС, з правом підпису фінансових документів.
Пунктами 1, 2 наказу Державної фіскальної служби України від 25.11.2019 року №30-рг "Про реорганізацію митниць ДФС" розпочато реорганізацію митниць ДФС відповідно до пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2019 року №858 "Про утворення територіальних органів Державної митної служби". Утворено комісії з реорганізації митниць ДФС та затверджено їх голів згідно з додатком.
Згідно з додатком до наказу Державної фіскальної служби України від 25.11.2019 року №30-рг в.о. начальника Чернівецької митниці ДФС визначено ОСОБА_1 .
Наказом Державної фіскальної служби України від 19.03.2020 року №228-о зв`язку із службовою необхідністю покладено виконання обов`язків на начальника Чернівецької митниці ДФС на ОСОБА_1 , головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного посту "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС, з правом підпису фінансових документів.
29.04.2020 року на адресу в.о. Голови ДФС України надійшла скарга від ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від 23.04.2020 року про здійснення виконуючим обов`язки начальника Чернівецької митниці ДФС Добровольським І.Б. ряду грубих порушень вимог Конституції України, Закону України "Про державну службу", законодавства про працю та інших нормативно-правових актів, а також вчинення відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 хуліганських дій та порушення громадського порядку з особливою зухвалістю.
11.06.2020 року Головним управлінням ДФС у Чернівецькій області направлено на адресу в.о. начальника Чернівецької митниці листа про проведення перевірки відомостей, викладених у скарзі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від 23.04.2020 року.
Наказом в.о. начальника митниці, Голови комісії з реорганізації Чернівецької митниці ДФС І.Жижияна від 18.06.2020 року №60 зобов`язано провести тематичну перевірку по скарзі працівників Чернівецької митниці ДФС ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від 23.04.2020 року щодо можливих порушень законодавства про працю та правил етичної поведінки ОСОБА_1 . Для призначення тематичної перевірки призначено комісію у складі: голови комісії – завідувача сектора з питань запобігання та виявлення корупції Чернівецької митниці ДФС – ОСОБА_4 . Члени комісії: член комісії з реорганізації Чернівецької митниці ДФС – ОСОБА_5 , старший оперупововажений з ОВС сектору внутрішньої безпеки ГУ ДФС у Чернівецькій області – ОСОБА_6 .
Наказом Чернівецької митниці ДФС від 22.06.2020 року №61 внесено зміни до пункту 2 наказу Чернівецької митниці ДФС від 18.06.2020 року №60 "Про проведення тематичної перевірки", а саме викладено склад комісії у новій редакції: Голова комісії - заступник начальника Чернівецької митниці ДФС, заступник голови комісії з реорганізації Чернівецької митниці ДФС - ОСОБА_7 , члени комісії: член комісії з реорганізації Чернівецької митниці ДФС - ОСОБА_5 , член комісії з реорганізації Чернівецької митниці ДФС - ОСОБА_4 , член комісії з реорганізації Чернівецької митниці ДФС - ОСОБА_8 , старший оперуповноважений з ОВС сектору внутрішньої безпеки ГУ ДФС у Чернівецькій області – ОСОБА_6 .
На виконання зазначених вище наказів комісією проведено тематичну перевірку, за результатами якої складено Акт, в якому міститься висновок про те, що головний державний інспектор відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменціці" Чернівецької митниці ДФС ОСОБА_1 , виконуючи обов`язки начальника Чернівецької митниці ДФС упродовж грудня 2019 року - травня 2020 року систематично порушував вимоги підпункту 2 пункту 1 статті 8, підпункту 1 пункту 1 статті 62 Закону України "Про державну службу", пункту 3.7, 3.8, 3.9 Правил етичної поведінки в органах Державної фіскальної служби, затверджених наказом ДФС від 03.04.2019 року №257, підпункту 2 пункту 10 положення про Чернівецьку митницю ДФС, затвердженого наказом ДФС від 21.06.2014 року 67, зі змінами. Запропоновано рекомендувати в.о начальника Чернівецької митниці ДФС ОСОБА_9 розглянути питання щодо відкриття дисциплінарного провадження стосовно головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС ОСОБА_1 з метою визначення характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця.
Із пропозицією аналогічного змісту (про відкриття стосовно дисциплінарного провадження головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС ОСОБА_1 ) головою комісії, яка проводила тематичну перевірку – заступником начальника Чернівецької митниці ДФС О.Кулінським складено доповідну записку від 25.06.2020 року, яка направлена в.о. начальника Чернівецької митниці ДФС І. Жижияну.
25.06.2020 року в.о. начальника Чернівецької митниці; ДФС видано наказ №62 "Про дисциплінарну комісію Чернівецької митниці ДФС", відповідно до пункту 1 якого утворено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ Чернівецької митниці ДФС у складі: Голова комісії – ОСОБА_5 , член комісії з реорганізації Чернівецької митниці ДФС, члени комісії: ОСОБА_4 , завідувач сектору з питань запобігання та виявлення корупції Чернівецької митниці ДФС, ОСОБА_10 , член комісії з реорганізації Чернівецької митниці ДФС.
26.06.2020 року в.о. начальника Чернівецької митниці ДФС видано наказ №63, яким зобов`язано відкрити дисциплінарне провадження з метою визначення характеру і тяжкості; вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС Ігоря Добровольського упродовж грудня 2019 року - травня 2020 року під час виконання обов`язків начальника Чернівецької митниці ДФС та повноважень Голови комісії з реорганізації Чернівецької митниці ДФС.
Поясненнями від 26.06.2020 року проінформовано голову дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Чернівецької митниці ДФС Є. ОСОБА_11 про те, що головний державний інспектор відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС ОСОБА_1 , виконуючи обов`язки начальника Чернівецької митниці ДФС упродовж грудня 2019 - травня 2020 року систематично вчиняв дії, які можуть шкодити інтересам митних органів та негативно вплинути на репутацію працівника, що порушує вимоги Закону України "Про державну службу", Правила етичної поведінки в органах Державної фіскальної служби, затверджені наказом ДФС від 03.04.2016 року №257, положення про Чернівецьку митницю ДФС, затвердженого наказом ДФС від 21.08.2014 №67, зі змінами, що у сукупності дає підстави стверджувати про наявність у діях головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС Добровольського І.Б. дисциплінарного проступку.
Листом №47/24-70-04-24/01 від 26.06.2020 року ОСОБА_1 повідомлено про необхідність з`явитися 30.06.2020 року на 10 годину до адміністративного приміщення Буковинської митниці Держмитслужби за адресою: АДРЕСА_1 , з метою реалізації права бути присутнім на засіданні дисциплінарної комісії для надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення відносно ОСОБА_1 дисциплінарного провадження.
Як вбачається з матеріалів справи, зазначене повідомлення було підготовлено та направлено позивачу на підставі протоколу №1 засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Чернівецької митниці ДФС від 26.06.2020 року.
Засобами поштового зв`язку на адресу позивача ( АДРЕСА_2 ) 26.06.2020 року направлено листа №47/24-70-04-24/01 від 26.06.2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
30.06.2020 року дисциплінарною комісією складено Акт про те, що головний державний інспектор відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС І.Добровольський 30.06.2020 року не з`явився на 10 годину до адміністративного приміщення Буковинської митниці Держмитслужби за адресою: АДРЕСА_1 , з метою реалізації права бути присутнім на засіданні дисциплінарної комісії для надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, а також не надав письмові пояснення у іншій спосіб, хоча належним чином був повідомлений відповідно до пунктів 31, 32 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року №1039 (лист Чернівецької митниці ДФС від 26.06.2020 року №47/24-70-04-24/01).
Згідно із змістом Висновку дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Чернівецької митниці ДФС від 30.06.2020 року, в ході дисциплінарного провадження встановлено наступне.
10.12.2019 року в.о. начальника Чернівецької митниці ДФС Добровольським І.Б. було підписано наказ Чернівецької митниці ДФС № 48 (за іншими даними, наказ зареєстрований під номером 419 того ж числа) (далі - Наказ), яким ряд працівників митниці усунено від виконання службових обов`язків та всупереч вимогам законодавства направлено в службове відрядження для проходження навчання.
Підставою для видачі Наказу, як свідчить його преамбула, стали статті 8 та 9 Закону України "Про державну службу" (далі - Закон), що регламентують права та обов`язки державного службовця. Дійсно, п.п. 11 п. 1 ст. 8 Закону визначено, що державний службовець зобов`язаний «постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності й удосконалювати організацію службової діяльності», однак 87;ідвищ 77;ння кваліфікації працівників ДФС здійснюється шляхом навчання без відриву від роботи на підставі затверджених навчальних планів, а також у очній, очно-дистанційній та дистанційній формах у спосіб, визначений ДФС України, а не на власний розсуд посадових осіб. Разом з тим, в жодних навчальних планах не має багатомісячного навчання (у період до 31.12.2019 року та 1-му кварталі 2020 року) як йдеться у Наказі.
На запити (усні та письмові) працівників митниці, щодо наявності вимог нормативно-правових актів або службової необхідності чи потреби, які стали підставами для видання Наказу, за якими критеріями визначався склад робочої групи та чи бралися при цьому до уваги оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, яким чином перевірялися професійні знання цих посадових осіб та визначалася необхідність їх підвищення кваліфікації, чому не встановлені строки навчання тощо ОСОБА_1 , або не надавав відповіді, або надсилав формальні відписки посилаючись на нормативно-правові акти, які не регулюють вищевказані службові питання, зокрема на Закон України "Про професійний розвиток працівників".
Отже, ОСОБА_1 незаконно відсторонив підлеглих працівників від роботи, здійснивши при цьому ряд порушень, а саме:
- направив, відповідно до Наказу для додаткового вивчення законодавства окремих працівників із порушенням вимог і критеріїв за якими державні службовці проходять навчання (стаття 48 Закону України "Про державну службу"). При цьому навчання окремих працівників не передбачено Планом заходів пов`язаних з реорганізацією Чернівецької митниці ДФС, отже нормативно-правові акти або службова необхідність чи потреба, які стали підставами для видання Наказу - відсутні;
- визначив на власний розсуд перелік державних службовців, які мають проходити навчання;
- не визначив мету, завдання і строк дії Наказу (частина третя статті 9 Закону України "Про державну службу")
- звузив посадові обов`язки держслужбовців до одного завдання - додатково вивчати законодавство.
Також ОСОБА_1 відмовив у відшкодуванні державним службовцям витрат у зв`язку із направленням у відрядження відповідно до Наказу. Кожен із працівників, які відправлені у навчання, мають/мали постійні місця служби, визначені у відповідних положеннях про структурні підрозділи, їх багатомісячне перебування поза межами цих місць є ніщо інше як відрядження, в розумінні статті 42 Закону України "Про державну службу". При цьому в законі не використовуються поняття "зона діяльності" або "область", які фігурують у листах-відповідях ОСОБА_1 .
У період з грудня 2019 року по травень 2020 року відсутня інформація про втрату чинності посадових інструкцій працівників, а також створення умов, при яких державні службовці не можуть виконувати свої посадові обов`язки, що є порушенням статті 8 Закону України "Про державну службу2. Фактично працівників відсторонено від виконання посадових обов`язків та зобов`язано вивчати законодавство з питань державної митної справи.
Вищевказане підтверджується інформацією від МУНАУ з питань державної служби у Чернівецькій, Івано-Франківській та Тернопільській областях.
Упродовж грудня 2019 року та січня, лютого і березня 2020 року працівниками митниці неодноразово були направлені звернення, заяви та скарги з приводу трудових відносин, однак ОСОБА_1 вони ігнорувались, були залишені без розгляду, чим порушено умови праці, передбачені статтями 40 і 43 Конституції України, а також вимоги статті 20 Закону України "Про звернення громадян".
Крім того, ОСОБА_1 грубо порушено окремі норми Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності" від 15.09.1999 року №1045-ХІV (із змінами та доповненнями), зокрема порушено вимоги статті 22 закону - не надано профспілці інформацію про причини наступних звільнень, кількість і категорії працівників, яких це може стосуватися, про терміни проведення звільнень, не проведено консультації з профспілкою про заходи щодо запобігання звільненням чи зведенню їх кількості до мінімуму або пом`якшення несприятливих наслідків будь-яких звільнень. Окрім цього, члени комітету первинної профспілкової організації Чернівецької митниці ДФС повідомили, що ОСОБА_1 заявив про відмову в наданні профспілці вищевказаної інформації.
Використовуючи надані повноваження ОСОБА_1 створив непублічні та непрозорі умови роботи комісії з реорганізації Чернівецької митниці ДФС, що унеможливлювало реалізацію права працівників звертатись до комісії, надавати документи та отримувати інформацію у спосіб, передбачений законодавством.
З метою усунення перешкод в реалізації права на державну службу, відповідно до статті 11 Закону України "Про державну службу", працівниками митниці подано відповідну скаргу, яка залишена ОСОБА_1 без розгляду.
24.03.2020 ОСОБА_1 в службовому приміщені адмінбудинку митниці за адресою: АДРЕСА_3 , - вчинив відносно ОСОБА_3 хуліганські дії (штовхав, кричав, вирвав з його рук документи, смикав за руки, використовував нецензурну лексику) та з особливою зухвалістю грубо порушував громадський порядок, умисно з явною неповагою демонстрував свою зневагу до існуючих норм поведінки в суспільстві, в тому числі етики поведінки державного службовця, та принижував гідність працівників митниці, що зафіксовано у відповідній заяві працівників, адресованій правоохоронним органам.
Аналогічну, неприйнятну для державного службовця поведінку ОСОБА_1 продемонстрував і 25.05.2020 року. Відмовився приймати усне звернення від працівників митниці. В грубій формі виганяв їх із службового кабінету (публічне місце), використовував нецензурну лексику, а також образив особисто за національною приналежністю ОСОБА_2 . На даний час ОСОБА_2 подано позовну заяву до суду щодо захисту честі та гідності. Така ганебна поведінка ОСОБА_1 мала значний резонанс серед жителів Буковини, які звернулись до керівництва Чернівецької митниці ДФС за відповідними роз`ясненнями щодо оцінки фактів розпалу міжетнічної ворожнечі (додається). Крім того, ганебна поведінка ОСОБА_1 стала темою репортажів місцевих ЗМІ.
З урахуванням наведеного дисциплінарною комісією зроблено висновок про те, що ОСОБА_1 порушено вимоги статей 24, 34, 40 і 43 Конституції України, статті 20 Закону України "Про звернення громадян", частину другу статті 40 Кодексу законів про працю, статей 8, 9, 11, 41, 42, 48 Закону України "Про державну службу", статей 1, 20 Закону України "Про звернення громадян", статті 22 Закону України "Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності", статті 7 Закону України "Про інформацію" та інших нормативно-правових актів.
У Висновку також вказано, що у своєму поясненні ОСОБА_2 підтвердив зазначені вище факти, зазначив, що подав відповідну скаргу на ім`я в.о. голови ДФС України Солодченка С.В. та надав комісії усі підтверджуючі документи. У своєму поясненні ОСОБА_3 підтвердив зазначені вище факти, зазначив, що подав відповідну скаргу на ім`я в.о. голови ДФС України Солодченка С.В. та надав комісії усі підтверджуючі документи. У своїх поясненнях ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 підтвердили зазначені вище факти.
24.03.2020 року ОСОБА_1 в службовому приміщені адмінбудинку митниці за адресою АДРЕСА_3 вчинив відносно ОСОБА_3 хуліганські дії (штовхав, кричав, вирвав з його рук документи, смикав за руки, використовував нецензурну лексику) та з особливою зухвалістю грубо порушував громадський порядок;
25.05.2020 року у грубій формі вигнав із службового кабінету (публічне місце) підлеглих працівників, використовував нецензурну лексику, а також образив особисто за національною приналежністю ОСОБА_2 у результаті чого до суду останнім подано позовну заяву щодо захисту честі та гідності;
ганебна поведінка ОСОБА_1 мала значний резонанс серед жителів Буковини; неодноразово ставала темою репортажів місцевих ЗМІ, що, як наслідок, завдало шкоди авторитету Чернівецької митниці ДФС і у цілому митній службі та співробітниками митниці зокрема, підірвало довіру до державного органу, працівник якого неодноразово допустив порушення законодавства України.
У ході дисциплінарного провадження пояснення у ОСОБА_17 не відібрано, хоча належним чином відповідно до п.п. 31, 32 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року №1039, про необхідність прибуття з метою реалізації права бути присутнім на засіданні дисциплінарної комісії для надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (лист Чернівецької митниці ДФС від 26 червня 2020 року №47/24-70-04-24/01).
Враховуючи викладене вище, дисциплінарна комісія встановила, що головним державним інспектором відділу митного оформлення №6 митного поста «Кельменці» Чернівецької митниці ДФС ОСОБА_1 систематично вчинялися дії, які шкодять інтересам митних органів, авторитету державної служби та створюють негативне суспільне враження та негативно впливають на репутацію працівника, містять ознаки порушення Присяги державного службовця, правил етичної поведінки державних службовців, що проявилося в умисному порушенні норм чинного законодавства України, неповазі та грубому порушення прав, свобод і законних і інтересів підлеглих працівників, відтак - негідному несенні високого звання державного службовця.
Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ Чернівецької митниці ДФС дійшла висновку щодо наявності у діях головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС ОСОБА_1 , дисциплінарного проступку - порушення Присяги державного службовця, правил етичної поведінки державних службовців, невиконання та неналежне виконанні посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, перевищення службових повноважень. Цим проступком порушено вимоги підпунктів 1, 2 пункту 1 статті 8, підпункт 1 пункту 1 та підпункту 2 пункту 1 статті 62; п.1, п.2, п. 4, п. 5, п. 7, ч.2 ст.65, Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII "Про державну службу"; пункту 3.7, 3.8, 3.9 Правил етичної поведінки в органах Державної фіскальної служби, затверджених наказом ДФС від 03.04.2016 року №257, підпункту 2 пункту 10 положення про Чернівецьку митницю ДФС, затвердженого наказом ДФС від 21.08.2014 №67, що у сукупності тягне за собою застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби в Чернівецькій митниці ДФС.
Дисциплінарною комісією відповідно до підпунктів п.4.ч.1 ст.66, п.4 ч.1 ст. 87 Закону України від 10.12.2015 року №889-VIII "Про державну службу", рекомендовано застосувати до головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" ОСОБА_18 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби в Чернівецькій митниці ДФС.
Дане рішення дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ Чернівецької митниці ДФС прийнято одноголосно, про що зазначено у Висновку.
30.06.2020 року Головою дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Чернівецької митниці ДФС Є. ОСОБА_11 надіслано на адресу в.о. начальника Чернівецької митниці ДФС І.Жижияна подання про застосування дисциплінарного стягнення до головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС ОСОБА_1 – звільнення з посади державної служби.
Наказом в.о. начальника митниці, Голови комісії з реорганізації Чернівецької митниці ДФС І.Жижияна від 30.06.2020 року №26-о за порушення Присяги державного службовця, правил етичної поведінки державних службовців, що проявилося в умисному порушенні норм чинного законодавства України, неповазі та грубому порушенні прав, свобод і законних інтересів підлеглих працівників, відтак – негідному несенні високого звання державного службовця, невиконання та неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, перевищення службових повноважень притягнуто до дисциплінарної відповідальності головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС ОСОБА_1 згідно з пунктом 4 частини першої статті 66, пункту 4 частини першої статті 87 Закону України "Про державну службу" від 10.12.2015 року №889-VIII – звільнено з посади державної служби в Чернівецькій митниці ДФС, визначивши датою звільнення перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності ОСОБА_1 
21.09.2020 року Головою комісії з реорганізації Чернівецької митниці ДФС І.Жижияном видано наказ №34-о, відповідно до пункту 1 якого датою звільнення ОСОБА_1 , головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС, вважається 21.09.2020 року.
Не погоджуючись із звільненням з посади державної служби, ОСОБА_1 звернувся до адміністративного суду з даним позовом.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з їх необґрунтованості та не доведення протиправності дій відповідача.
Колегія суддів погоджується з даним висновком суду першої інстанції, з огляду на наступні обставини.
Спірні правовідносини регламентовано Законом України від 10.12.2015 року № 889-VIII "Про державну службу" (далі - Закон № 889-VIII), Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року № 1039 (далі - Порядок).
Частиною першою статті 1 Закону № 889-VIII визначено, що державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави.
Згідно з пунктом 10 частини першої статті 2 Закону № 889-VIII службова дисципліна - неухильне додержання Присяги державного службовця, сумлінне виконання службових обов`язків та правил внутрішнього службового розпорядку.
Частиною першою статті 8 Закону № 889-VIII визначено основні обов`язки державного службовця, зокрема: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (пункт 1); дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки (пункт 2); забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів (пункт 6); сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення) (пункт 7).
Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах, та контракті про проходження державної служби (у разі укладення).
Стаття 9-1 Закону № 889-VIII врегульовано порядок доведення до відома державного службовця інформації або документів.
Доведення інформації або документів до відома державного службовця відповідно до вимог цього Закону здійснюється шляхом її вручення або надсилання поштою, в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. У разі доведення інформації або документів шляхом використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку такий спосіб фіксується протоколом у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина перша).
Інформація або документи надсилаються державному службовцеві за адресою місця проживання/перебування або на його адресу електронної пошти чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними (частина друга).
Інформація або документи, надіслані поштою, в тому числі електронною, чи шляхом передачі з використанням інших засобів зв`язку вважаються такими, що доведені до відома державного службовця на п`ятий календарний день з моменту їх відправлення (частина четверта).
Відповідно до частини першої статті 36 Закону № 889-VIII особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту: "Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки".
Згідно з частиною першою статті 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до частини першої статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Згідно з частиною другою статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарними проступками є: порушення Присяги державного службовця (пункт 1); невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (пункт 5); недотримання правил внутрішнього службового розпорядку (пункт 6).
Частиною першою статті 66 Закону № 889-VIII передбачено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
У разі допущення державним службовцем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 6 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єкт призначення або керівник державної служби може обмежитися зауваженням (частина друга статті 66 Закону № 889-VIII).
У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану (частина третя статті 66 Закону № 889-VIII).
Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону (частина п`ята статті 66 Закону № 889-VIII).
Згідно з частиною першою статті 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Частиною першою статті 69 Закону № 889-VIII визначено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Згідно з частиною першою статті 71 Закону № 889-VIII порядок здійснення дисциплінарного провадження затверджується Кабінетом Міністрів України.
З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (частина перша статті 73 Закону № 889-VIII).
Відповідно до частини другої статті 73 Закону № 889-VIII дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 12) пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Згідно з частиною першою статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення (частина друга статті 74 Закону № 889-VIII).
Відповідно до частин шостої та сьомої статті 74 Закону № 889-VIII державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку. Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.
Статтею 75 Закону № 889-VIII визначено, що перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.
Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.
Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.
Статтею 76 Закону № 889-VIII встановлено, що державний службовець має право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення.
За результатами ознайомлення державний службовець має право вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.
Згідно з частинами першою, другою, п`ятою статті 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.
У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
Згідно з пунктом 4 частини першої статті 87 Закону № 889-VIII підставою для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення.
Таким чином, дисциплінарне провадження передбачає порушення дисциплінарної справи, розслідування обставин проступку, прийняття рішення за наслідками такого розгляду. При цьому передумовою звільнення з державної служби, яке є винятковим видом дисциплінарного стягнення, мають бути порушення, встановлені внаслідок проведення дисциплінарного провадження. У разі ж вчинення державним службовцем такого дисциплінарного проступку як порушення Присяги державного службовця до нього застосовується виключно такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з посади державної служби.
Частиною 1 статті 36 Закону №889-VIII передбачено, що особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту: "Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки".
Складаючи Присягу, державний службовець покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. Так, порушення Присяги може бути наслідком недодержання, порушення державним службовцем як правових, так і етичних (моральних) норм проходження публічної служби.
З вищевказаних норм Закону № 889-VIII слідує, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчиненням ним дисциплінарного проступку, під яким розуміється вчинення протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Невиконання службових обов`язків - це бездіяльність державного службовця за реальної можливості діяти так, як того вимагають закони, трудовий договір, посадова інструкція та інші праві акти, або ж, навпаки, дія державного службовця, якщо він мав утриматися від її вчинення.
Неналежне виконання таких обов`язків - це дії державного службовця, що не відповідають закону й умовам, що склалися, або хоча й відповідають їм, проте вчиняться з порушенням установленого порядку і строків їх виконання, з недотриманням форми й обсягу виконання, а також виконання їх у неналежному місці або неналежним суб`єктом.
Ознакою дисциплінарного проступку є його протиправність, яка виявляється в тому, що тільки те діяння може бути дисциплінарним проступком, яке прямо передбачено законами України. Якщо в діях державного службовця немає протиправності, це позбавляє невиконання чи неналежне виконання ним своїх службових обов`язків характеру дисциплінарного проступку й не дозволяє застосовувати до нього дисциплінарного стягнення.
Одним із дисциплінарних проступків є порушення Присяги державного службовця.
З наведеного у статті 36 Закону № 889-VIII тексту Присяги державного службовця, судом з`ясовано, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Складаючи Присягу, державний службовець покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання державного службовця.
Аналогічний висновок міститься у рішенні Конституційного Суду України від 11.03.2011 року у справі № 2-рп/2011.
Таким чином під порушенням Присяги державного службовця слід розуміти скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Незначні факти порушення, які суттєво не впливають на роботу органу, не можуть бути підставою для припинення державної служби за порушення Присяги.
Присяга державного службовця передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно.
Отже порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків державного службовця. Про несумлінність дій (бездіяльності) державного службовця свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них.
Різниця між складами дисциплінарних проступків, таких як порушення Присяги державного службовця та невиконання або неналежне виконання службовцем своїх службових обов`язків, полягає в колі обов`язків та ставленні до них службовцем (сумлінному чи несумлінному).
За таких обставин, кваліфікація дисциплінарного проступку, як Порушення присяги державного службовця, може мати місце лише тоді, коли державний службовець скоїв проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Отже, звільнення за порушення присяги має застосовуватися за конкретні надзвичайно тяжкі проступки, як за фактом їх вчинення, так і за наслідками, до яких вони призводять.
Передумовою звільнення державного службовця за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, з підстави припинення державної служби за порушення Присяги мають бути порушення, встановлені внаслідок ретельного службового розслідування.
При цьому необхідно враховувати, що наслідком вчинення дисциплінарного правопорушення можуть бути припинення державної служби за порушення Присяги або звільнення, які є санкціями різних рівнів відповідальності і не можуть застосовуватись як альтернативні.
Припинення державної служби за порушення Присяги є найсуворішою санкцією відповідальності державного службовця, який вчинив діяння, несумісне з посадою. Тому рівень юридичних гарантій захисту прав зазначеної особи в процедурах вирішення питань застосування такої відповідальності має бути не меншим, ніж під час звільнення з державної служби за вчинення дисциплінарного правопорушення, з дотриманням порядку та строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Верховний Суд України у своїх постановах неодноразово, аналізуючи текст Присяги державних службовців, зазначав, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги.
Тобто, як порушення Присяги, так і дисциплінарне правопорушення, можуть бути наслідком недодержання, порушення державним службовцем як правових, так і етичних (моральних) засад проходження публічної служби.
Таким чином, припинення державної служби у зв`язку з порушенням Присяги та дисциплінарна відповідальність можуть бути наслідком існування схожих фактичних підстав у разі вчинення достатньо близьких за характером одне до одного дисциплінарного або іншого правопорушень.
З матеріалів справи встановлено, що позивача звільнено з посади державної служби за порушення Присяги державного службовця, що виразилось, зокрема, у допущені ним під час перебування на посаді головного державного інспектора відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС та виконання обов`язків начальника Чернівецької митниці ДФС ганебної поведінки по відношенню до працівників митниці.
Зокрема, дисциплінарним провадженням було встановлено, що позивач 24.03.2020 року в службовому приміщені вчинив відносно працівника митниці ОСОБА_3 дії, що виразились у штовханні, крику, вириванні з рук останнього документів, смикання за руки, використання нецензурної лексики. А 25.05.2020 року позивач, відмовившись приймати усне звернення від працівників митниці, у грубій формі виганяв їх із службового кабінету, використовував нецензурну лексику, а також образив особисто за національною приналежністю одного з працівників митниці - ОСОБА_2 .
Вказане встановлено на підставі наявних у дисциплінарній справі: скарги ОСОБА_3 та ОСОБА_2 до в.о. Голови ДФС України Солодченка С.В. від 23.04.2020 року, пояснень ОСОБА_3 від 24.06.2020 року голові комісії-заступнику начальника Чернівецької митниці ДФС, заступнику голови комісії з реорганізації Чернівецької митниці ДФС Кулінському О.С., пояснень ОСОБА_2 від 24.06.2020 року, наданих також ОСОБА_7 , пояснень працівників митниці ОСОБА_12 , ОСОБА_16 та ОСОБА_13 від 24.06.2020 року, адресованих ОСОБА_7 .
Встановлені дисциплінарним провадженням указані вище обставини підтверджуються наявними у цій судовій справі письмовими доказами – матеріалами дисциплінарної справи, оригінал якої було оглянуто судом у судовому засіданні, а належним чином засвідчені її копії долучено до судової справи.
У ході судового розгляду справи позивачем наведених обставин не спростовано. Належних та достовірних у розумінні статей 73 та 75 Кодексу адміністративного судочинства України доказів ним не надано.
Поряд з цим з наявних у справі матеріалів вбачається наступне.
Рішенням Першотравневого районного суду м. Чернівці від 13.10.2020 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди позов задоволено частково. Визнано інформацію, яка поширена 25.05.2020 року ОСОБА_1 про ОСОБА_2 у вислові "сраний румун" такою, що принижують честь та гідність ОСОБА_2 . Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 матеріальну шкоду у розмірі 1 грн.
Постановою Чернівецького апеляційного суду від 26.01.2021 року скасовано рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 13.10.2020 року в частині задоволення позову ОСОБА_2   про визнання інформації, яка поширена 25.05.2020 року ОСОБА_1 про ОСОБА_2 у вислові "сраний румун" такою, що принижують честь та гідність. В позові ОСОБА_2 в зазначеній частині відмовлено. Рішення Першотравневого районного суду м. Чернівці від 13.10.2020 року в частині стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 моральної шкоди у розмірі 1 (однієї) гривні змінено у мотивувальній частині, виклавши його в редакції цієї постанови.
Вказана постанова суду апеляційної інстанції набрала законної сили з дня її прийняття, тобто з 26 січня 2021 року.
Відповідно до частини четвертої статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Як вбачається зі змісту указаних судових рішень, судами при розгляді цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди було встановлено, що 25.05.2020 року в адміністративному приміщені Чернівецької митниці ДФС під час розмови з ОСОБА_2 відповідач висловлювався на адресу позивача нецензурною лексикою "сраний румун".
При цьому, як вбачається з постанови від 26.01.2021 року, апеляційний суд прийшов до висновку, що зазначені висловлювання відповідача на адресу позивача є оціночним судженням, суб`єктивною думкою ОСОБА_1 , були вжиті у формі образи у принизливій та непристойній формі, що принижують честь і гідність ОСОБА_2 .
Таким чином, факт допущення ОСОБА_1 в адміністративному приміщені Чернівецької митниці ДФС 25.05.2020 року висловлювань щодо працівника митниці ОСОБА_2 у брутальній, принизливій і непристойній формі: "сраний румун", чим було принижено честь та гідності останнього, встановлено Першотравневим районним судом м. Чернівці у рішенні від 13.10.2020 року та Чернівецьким апеляційним судом у постанові від 26.01.2021 року.
Отже, обставини, які встановлені дисциплінарним провадженням та лягли в основу висновку про допущення позивачем дисциплінарного проступку у виді Порушення присяги державного службовця, були встановлені й підтверджені рішенням суду у цивільній справі, яке набрало законної сили, а тому додатковому доказуванню в цій адміністративній справі не підлягають.
Надаючи оцінку доводам апеляційної скарги позивача, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.
Позивач вказує, що згідно листка непрацездатності серії АДЗ №937749 від 27.05.2020 року в період з 27.05.2020 по 03.06.2020 року він перебував на стаціонарному лікуванні в медичному закладі, не мав можливості навіть виходити з приміщенні лікарняної палати. З 04.06.2020 по 19.06.2020 року з 22.06.2020 по 06.07.2020 року по 05.08.2020 року знаходився на стаціонарному лікуванні. З 07.07.2020 по 16.07.2020 року він знаходився на амбулаторному лікуванні, тим самим перебував в стані тимчасової непрацездатності. Позивач звертає увагу, що відповідно до ч. 4 ст. 74 Закону України "Про державну службу" дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службу у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.
Тим самим, вважає, що відповідач грубо порушив його право на ознайомлення із наказом про відкриття провадження та підставами його відкриття, ознайомлення із матеріалами провадження, надання пояснення по суті дисциплінарного провадження, чим суттєво звузив його права та в результаті чого призвело до винесення необґрунтованого, суб`єктивного та протиправного наказу.
Так, згідно з пунктом 4 Порядку, що визначає процедуру здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців, дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
Строк здійснення дисциплінарного провадження визначається міністром або суб`єктом призначення з урахуванням встановленого законодавством строку притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності. Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 15 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до одного місяця (пункт 5 Порядку).
Згідно з пунктом 29 Порядку, формує дисциплінарну справу та здійснює її підготовку до розгляду дисциплінарною комісією - доповідач.
Доповідачем може бути будь-який член дисциплінарної комісії. Під час здійснення підготовки справи до розгляду доповідач, зокрема, забезпечує збирання документів та матеріалів, необхідних для формування дисциплінарної справи, формує дисциплінарну справу, забезпечує отримання пояснення від державного службовця, доповідає на засіданні дисциплінарної комісії, вчиняє інші дії, необхідні для здійснення дисциплінарного провадження.
Після завершення формування дисциплінарної справи до розгляду комітет з дисциплінарних проваджень або доповідач передають її відповідно Комісії або секретарю дисциплінарної комісії та повідомляють про це головуючому на засіданні Комісії або голові дисциплінарної комісії з метою призначення дати засідання для її розгляду (пункт 30 Порядку).
Пунктом 31 Порядку визначено, що комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді.
Державний службовець має право: бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.
Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.
Згідно з пунктом 32 Порядку про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.
Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.
У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень.
Відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.
Відповідно до пункту 33 Порядку комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання.
Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
Пунктом 34 Порядку визначено, що результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії.
Пропозиція (подання) складається із вступної, мотивувальної та резолютивної частини.
У вступній частині зазначаються: дата складення; відомості щодо підстав для порушення дисциплінарного провадження; прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, його посада, інші відомості, що мають значення для здійснення дисциплінарного провадження.
У мотивувальній частині зазначаються: у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів; обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; ступінь вини державного службовця; характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків; відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби; заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.
У резолютивній частині зазначаються: у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, висновок про відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку; пропозиція про закриття дисциплінарного провадження; у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, передбаченого відповідним пунктом частини другої статті 65 Закону, та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; вид дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, передбачений відповідною частиною статті 66 Закону, або обставини, що виключають можливість накладення дисциплінарного стягнення.
З матеріалів справи вбачається, що листом №47/24-70-04-24/01 від 26.06.2020 року позивача повідомлено про необхідність з`явитися 30.06.2020 року на 10 годину до адміністративного приміщення Буковинської митниці Держмитслужби за адресою: АДРЕСА_1 , з метою реалізації права бути присутнім на засіданні дисциплінарної комісії для надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення відносно ОСОБА_1 дисциплінарного провадження.
Зазначене повідомлення було підготовлено та направлено позивачу на підставі протоколу №1 засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Чернівецької митниці ДФС від 26.06.2020 року.
Засобами поштового зв`язку на зареєстроване місце проживання позивача ( АДРЕСА_2 ) 26.06.2020 року направлено лист №47/24-70-04-24/01 від 26.06.2020 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
Таким чином, відповідачем належним чином виконано свій обов`язок щодо запрошення державного службовця на засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження.
Однак, як свідчать обставини справи, на засідання комісії позивач не з`явився, про причини неявки не повідомив, клопотань про відкладення засідання дисциплінарної комісії не подавав.
За таких обставин 30.06.2020 року дисциплінарною комісією складено Акт про те, що головний державний інспектор відділу митного оформлення №6 митного поста "Кельменці" Чернівецької митниці ДФС І. Добровольський 30.06.2020 року не з`явився на 10 годину до адміністративного приміщення Буковинської митниці Держмитслужби за адресою: м. Чернівці, вул. Руська, 248 М, з метою реалізації права бути присутнім на засіданні дисциплінарної комісії для надання пояснень щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, а також не надав письмові пояснення у іншій спосіб.
Таким чином, колегія суддів погоджується з доводами суду першої інстанції, що дисциплінарна комісія скористалася своїм правом, передбаченим пунктом 32 Порядку №1039, для здійснення дисциплінарного провадження у відсутність державного службовця.
Суд звертає увагу на те, що позивач не прибув на засідання дисциплінарної комісії та не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, дисциплінарна комісія правомірно склала акт від 30.06.2020 року та врахувала, що відсутність державного службовця на засіданні дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.
А тому, доводи позивача про порушення відповідачем порядку притягнення його до дисциплінарної відповідальності є безпідставними й такими, що не свідчать про незаконність оскаржуваного звільнення.
Крім того, на підтвердження своїх доводів про необґрунтованість встановлених відповідачем за наслідком дисциплінарного провадження обставин та про передчасність зроблених відповідачем висновків, а також про відсутність зі свого боку вини, позивачем у ході судового розгляду справи не надано належних та достовірних доказів.
В апеляційній скарзі позивач посилається також на те, що зазначення у висновку відповідачем про встановлення вчинення позивачем інших дисциплінарних проступків, зазначених в оскаржуваному наказі, а саме: порушення правил етичної поведінки державних службовців, що проявилися в умисному порушенні законних інтересів підлеглих працівників, відтак  - негідному несенні високого звання державного службовця, не тягнуть за собою такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з посади державної служби.
Вказані доводи суд вважає безпідставними та необґрунтованими, оскільки вони спростовуються матеріалами дисциплінарної справи (зокрема, наявністю у ній Подання про застосування дисциплінарного стягнення до позивача, адресованого 30.06.2020 року в.о. начальнику Чернівецької митниці ДФС І. Жижияну, в якому вказано про стаж роботи позивача в органах доходів і зборів та на займаній посаді, спеціальне звання, про відсутність діючих стягнень та наявність заохочень, про суть встановленого порушення).
Колегія суддів вважає, що відповідач при винесенні оскаржуваних позивачем рішень, діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Враховуючи встановлені обставини та оцінюючи дії, що ставляться в провину позивачу, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про наявність підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності й з обраним видом стягнення.
У рішенні ЄСПЛ від 21.01.1999 року по справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.
Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
В даному випадку доводи апеляційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, наданою судом першої інстанції. Апеляційна скарга не містить інших обґрунтувань ніж ті, які були зазначені (наведені) у позовній заяві та з урахуванням яких суд першої інстанції вже надав оцінку встановленим обставинам справи.
Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Чернівецької митниці ДФС України в Чернівецькій області залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 14 квітня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі   03 червня 2021 року.

Головуючий	 	 	Боровицький О. А.	
 	 	 	 	
Судді	 	   	Матохнюк Д.Б.    Шидловський В.Б.