ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 580/4931/20                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: А.В. Руденко

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  01 червня 2021 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді                                   Оксененка О.М.,
суддів:                                                         Лічевецького І.О.,
                                                              Мельничука В.П.,

При секретарі:                                 Лещенко В.С.,

За участю представника позивача:    Драченко В.С.,
             представника відповідача:    Сіленок М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14 січня 2021 року у справі за адміністративним позовом Служби автомобільних доріг у Черкаській області до Східного офісу Держаудитслужби  про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Служба автомобільних доріг у Черкаській області звернулась до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Східного офісу Держаудитслужби, в якому просило: визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-25-011609-а від 13 жовтня 2020 року №482.
Позов обґрунтовано тим, що позивач не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «Ростдорстрой» як таку, що не відповідає вимогам тендерної документації, оскільки останнє у складі тендерної пропозиції не подало баланс (звіт про фінансовий стан) та звіт про фінансові результати підприємтсва за 1 півріччя 2020 року, тому оскаржуваний висновок є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 14 січня 2021 року позовні вимоги задоволено.
Визнано протиправним та скасовано висновок Східного офісу Держаудитслужби України про результати моніторингу процедури закупівлі від 13 жовтня 2020 року №482.
В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог - відмовити.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що оскільки останнім звітним періодом на час подання ТОВ «Ростдорстрой» тендерної пропозиції було 25.07.2020, за який ТОВ «Ростдорстрой» подає фінансову звітність є I півріччя 2020 року, а не I квартал 2020 року, тому висновок про результати моніторингу закупівлі від 13.10.2020 №482 є правомірним.
У відзиві на апеляційну скаргу позивачем зазначено про те, що вся інформація, яка вимагалась та була передбачена формою оголошення була висвітлена Замовником, що свідчить про відсутність порушень щодо надання умов забезпечення тендерної пропозиції.
Окрім того, позивач звертає увагу на те, що на час подання тендерної пропозиції не минув час для подання балансу (звіту про фінансовий стан) за I півріччя, тому ТОВ «Ростдорстрой» було подано баланс за I квартал 2020 року.
Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, заслухавши пояснення представників сторін, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Як вбачається з матеріалів справи, 25 червня 2020 року Служба автомобільних доріг у Черкаській області (позивач) оприлюднила в системі електронних закупівель інформацію про процедуру закупівлі UA-2020-06-25-011609-а «Поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування державного значення Н-16 Золотоноша-Черкаси-Сміла-Умань на ділянці км 181+000 км 189+000. Черкаська область, а саме: оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію.
За результатами розгляду тендерних пропозицій переможцем процедури закупівлі визнано Товариство з обмеженою відповідальністю «Ростдорстрой».
У подальшому, 21 вересня 2020 року Східний офіс Держаудитслужби (відповідач) прийняв рішення про початок моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-25-011609-а з підстави виявлення ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.
За результами моніторингу закупівлі UA-2020-06-25-011609-а відповідачем був складений висновок від 13 жовтня 2020 №482, та оприлюднений в електронній системі закупівель, яким встановлено, що на порушення вимог пункту 9 частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій.
Також аналізом тендерної пропозиції ТОВ «Ростдорстрой» встановлено, що на порушення розділу 1.4 Додатку №1 до тендерної документації для підтвердження кваліфікаційного критерію «Наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю», ТОВ «Ростдорстрой» у складі тендерної пропозиції не було надано фінансову звітність за останній звітний період 2020 року, а саме: Баланс (Звіт про фінансовий стан) за 1 півріччя 2020 року та Звіт про фінансові результати підприємства за 1 півріччя 2020 року), оскільки ТОВ «Ростдорстрой» у складі тендерної пропозиції надано фінансову звітність  (файл: копія Фінансової звітності за 2019 рік. PDF  25.07.2020  13:12) без завантаження звіту Баланс (Звіт про фінансовий стан) за 1 півріччя 2020 року та Звіту про фінансові результати підприємства за 1 півріччя 2020 року, термін надання яких сплинув 25.07.2020.
У свою чергу, в порушення вимог пункту 2 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовником (позивачем) не було відхилено тендерну пропозицію учасника ТОВ «Ростдорстрой» як таку, що не відповідає вимогам тендерної документації та допущено до оцінки.
Як наслідок, Північний офіс Держаудитслужби  за результатами аналізу питання повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів встановив порушення вимог пункту 9 частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», а за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Ростдорстрой» встановив порушення вимог пункту 2 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 і 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав відповідача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законом порядку, зокрема, шляхом недопущення в подальшому порушень вимог статті 31 Закону під час розгляду тендерних пропозицій та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погоджуючись з вказаним висновком відповідача та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що оскільки форма оголошення про відкриті торги, затверджена наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 №490, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.03.2016 за №449/28579 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель», не відповідає вимогам пункту 9 частини другої статті 21 «Про публічні закупівлі», що свідчить про порушення принципу «належного урядування», та як наслідок про відсутність позивачем недотримання вимог такого пункту. 
Крім того, оскільки останнім звітним періодом, за який ТОВ «Ростдорстрой» мав надати фінансову звітність, є 1 квартал 2020 року, відтак тендерна пропозиція ТОВ «Ростдорстрой» відповідала вимогам тендерної документації, тому підстави для її відхилення були відсутні, що свідчить про обґрунтованість позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з наведеними висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад врегульовані спеціальним Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі - Закон № 922-VIII) (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Пунктом 11 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Статтею 3 Закону № 922-VIII передбачено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
У силу вимог статті 22 Закону № 922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.
Тендерна документація повинна містити: 1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним; 3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз «або еквівалент». Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля; 4) кількість товару та місце його поставки; 5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота); 9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм «ціна» повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ); 10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій; 11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції; 12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати); 16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.
Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.
Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Системний аналіз вищевикладених приписів надає підстави вважати, що спеціальним законодавством у галузі публічних закупівель регламентовано чітку та послідовну процедуру проведення торгів. Дана процедура, зокрема, передбачає необхідність визначення замовником переліку тендерної документації, що повинна бути подана учасниками торгів, та перевірку тендерних пропозицій на відповідність вимогам тендерної документації.
При цьому, порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано статтею 7-1 Закону України «Про публічну закупівлі», згідно з частиною першою якого моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.
Частиною другою статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Згідно з приписами статті 5 вказаного Закону контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
У свою чергу, відповідно до пункту 1 Положення про Східний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02.06.2016 №23, Східний офіс Держаудитслужби є міжрегіональним територіальним органом Державної аудиторської служби України, яка, в свою чергу, відповідно до Положення про неї, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відтак, відповідач як територіальний орган Держаудитслужби наділений повноваженнями щодо здійснення моніторингу публічних закупівель у порядку, визначеному Законом України «Про публічні закупівлі».
Як свідчать матеріали справи, за результатами моніторингу закупівлі UA-2020-06-25-011609-а відповідачем було складено висновок від 13.10.2020 №482, який затверджено начальником Східного офісу Держаудитслужби Васильєвим О.В. та оприлюднено в електронній системі закупівель у відповідності до вимог частини шостої статті 8 Закону №922-VIII.
У відповідності до вказаного висновку в порушення вимог пункту 9 частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі» опубліковане позивачем оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформацію про умови надання забезпечення тендерних пропозицій.
Як зазначено судом першої інстанції, позивач підтвердив, що у оголошенні про проведення процедури закупівлі UA-2020-06-25-011609-а не були вказані умови надання забезпечення тендерних пропозицій, натомість вони були вказані у тендерній пропозиції, опублікованій одночасно з оголошенням про проведення відкритих торгів.
У свою чергу, форма оголошення про проведення відкритих торгів була затверджена наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 №490, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.03.2016 за №449/28579 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель», який діяв на дату розміщення оголошення про відкриті торги (25.06.2020).
Згідно з вказаною формою у оголошенні про проведення відкритих торгів зазначаються: розмір забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати) (пункт 14); вид забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати) (пункт 15).
Отже, форма оголошення про відкриті торги всупереч вимогам пункту 9 частини другої статті 21 Закону №922-VIII не передбачає зазначення умов надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати).
Враховуючи, що форма оголошення про відкриті торги, затверджена наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22.03.2016 №490, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25.03.2016 за №449/28579 «Про затвердження форм документів у сфері публічних закупівель», не відповідає вимогам пункту 9 частини другої статті 21 Закону №922-VIII, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про порушення принципу «належного урядування», та як наслідок відсутність допущення позивачем вимог пункту 9 частини другої статті 21 вказаного Закону.
Посилання відповідача на те, що умови забезпечення тендерної пропозиції можливо зазначити у полі «Примітки», колегія суддів не приймає до уваги, оскільки такого поля у формі оголошення про відкриті торги станом на 25 червня 2020 року не існувало.
Щодо висновку Східного офісу Держаудитслужби  відносно не надання фінансової звітності ТОВ «Ростдорстрой» за останній звітний період 2020 року, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно частини першої статті 26 Закону №922-VIII  тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.
У свою чергу, відповідно до Розділу 1.4 «Кваліфікаційний критерій «Наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю» додатку 1 до тендерної документації Замовника для підтвердження кваліфікаційного критерію «Наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю», учасник у складі тендерної пропозиції надає: Фінансову звітність за 2019 рік та за останній звітний період 2020 року: Баланс (Звіт про фінансовий стан); Звіт про фінансові результати підприємства; Звіт про рух грошових коштів; Звіт про власний капітал; Примітки до фінансової звітності.
Згідно пункту 5 Порядку подання фінансової звітності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2000 №419 фінансова звітність за перше півріччя подається підприємствами не пізніше 25 числа місяця, що настає за звітним кварталом.
З матеріалів справи вбачається, що учасник ТОВ «Ростдорстрой» надав фінансову документацію за 1 квартал 2020 року у складі тендерної пропозиції файлом: копія Фінансової звітності за 2019 рік. PDF, 25.07.2020 о 13:12 год, тобто до збігу 25 числа місяця, що настає за звітним кварталом.
Враховуючи зазначене, останнім звітним періодом, за який ТОВ «Ростдорстрой» мав надати фінансову звітність, є саме 1 квартал 2020 року.
Вказане спростовує посилання апелянта на той факт, що ТОВ «Ростдорстрой» повинен був подати фінансову звітність за 1 півріччя 2020 року.
У свою чергу, згідно пункту 2 частини першої статті 31 Закону №922-VIII (в редакції, яка діяла на час розкриття тендерної пропозиції) замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.
Враховуючи зазначене, тендерна пропозиція ТОВ «Ростдорстрой» відповідала вимогам тендерної документації, тому підстави для її відхилення були відсутні.
За наведених обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про безпідставність позиції відповідача про порушення позивачем вимог Закону україни «Про публічні закупівлі», що свідчить про необхідність визнання протиправним і скасування висновку Східного офісу Держаудитслужби України про результати моніторингу процедури закупівлі від 13 жовтня 2020 року №482.
Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що за своїм змістом спірний висновок відповідача, є індивідуально-правовим актом, який повинен відповідати вимогам, встановленим статтею 2 КАС України. 
Можливість оскарження такого висновку в судовому порядку передбачена частиною десятою статті 7-1 Закону № 922-VIII.
У даному  випадку, з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості спірного висновку, відповідачу не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного правопорушення. 
Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням:
- структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін);
- найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
Крім того, орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття, чого в цій справі відповідачем зроблено не було.
Відтак, зазначивши у висновку про необхідність «здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про вжиття таких заходів», відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.
Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства.
Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії. Суд апеляційної істанції визнає, що зобов`язальний характер вимог щодо усунення правопорушення свідчить про, як встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Відповідна правова позиція викладена з урахуванням висновків в постановах Верховного Суду від 10 грудня 2019 року в справі № 160/9513/18, від 05 березня 2020 року в справі № 640/467/19, від 23 квітня 2020 року в справі № 160/5735/19, від 11 червня 2020 року в справі № 160/6502/19, від 12 серпня 2020 року в справі № 160/11304/19.
З огляду на вказане, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.
Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні.
За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.
Отже при ухваленні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.
За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 242, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України суд,
ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення.
Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 14 січня 2021 року - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 329-331 КАС України.

Головуючий суддя                                                            О.М. Оксененко

Судді                                                                          І.О. Лічевецький

                                                                                            В.П. Мельничук