КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
07 червня 2021 року 
м. Київ
справа № 753/14075/17
провадження №22-ц/824/8663/2021
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого - судді	Лапчевської О.Ф.,	
суддів	Білич І.М., Нежури В.А.,	
за участю секретаря судового засідання	                                  Потапьонок К.В.,	
учасники справи: представник відповідача Сапсай О.В. ,
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 22 травня 2019 року про залучення правонаступника та рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року /суддя Коренюк А.М./
у справі за позовом ОСОБА_2 до приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» (правонаступник приватного акціонерного товариства «Київенерго») про визнання недійсним та скасування рішення комісії постачальника електроенергії, -
 
В С Т А Н О В И В:
 
Позивач звернувся з позовом до Публічного акціонерного товариства «Київенерго», правонаступником якого залучено приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», про визнання недійсним та скасування рішення комісії постачальника електроенергії.
Ухвалою Дарницького районного суду міста Києва від 22 травня 2019 року залучено приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» як правонаступника приватного акціонерного товариства «Київенерго». /т. 1 а.с. 158/
Рішенням Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року у задоволенні позову відмовлено./ т. 1 а.с. 195-199/
Не погоджуючись з вказаними рішеннями, представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 звернулася з апеляційною скаргою, в якій просила скасувати ухвалу і рішення, задовольнивши позовні вимоги у повному обсязі а саме, визнати недійсним та скасувати рішення комісії постачальника електроенергії ПАТ «Київенерго», оформлене протоколом від 20 липня 2017 року № 1280, щодо нарахування йому до сплати 13 824,44 грн за несанкціоноване використання електричної енергії та 562,56 грн - витрат, понесених ПАТ «Київенерго» за проведення експертизи.
На підтвердження вимог, викладених в апеляційній скарзі, апелянт посилалась на необґрунтованість висновків суду першої інстанції. Вважає, що висновок суду першої інстанції про неможливість оскарження протоколу щодо розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними обмежує право особи захищати відповідно до ст. 124 Конституції України свої порушені, невизнані та оспорені права, визначати межі заявлених вимог та способи захисту прав. Звертала увагу на те, що згідно з п. 6.42 Правил користування електричною енергією споживач має право оскаржити рішення комісії в суді; у разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу, останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку. Тобто суд першої інстанції на вказане уваги не звернув та не з`ясував, що оскаржений протокол несе цілком реальну загрозу відключення від електропостачання споживача за несплату коштів, нарахування яких він вважає незаконним та порушує права споживача.
Щодо оскарженої ухвали про залучення ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» як правонаступника ПАТ «Київенерго» до участі у справі апелянт зазначила, що суд першої інстанції розглянув дане питання з власної ініціативи, без належних доказів щодо підтвердження правонаступництва, тому незаконно залучив ПАТ «ДТЕК Київські електромережі».
ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» зверталось з відзивом на апеляційну скаргу, вказуючи на необґрунтованість та безпідставність її доводів. Представник товариства наголошував, що рішення комісії постачальника електроенергії є правомірним, нарахування законними, що також підтверджено Національної комісією, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, за наслідками розгляду скарги позивача. Щодо заміни відповідача на правонаступника, вказував, що ПАТ «Київенерго» реорганізовано13.11.2017 р., відповідно до даних, відображених в ЄДРПОУ, державна реєстрація ПАТ «ДТЕК Київські електромережі»  проведена 16.02.2018 р. Пунктом 2.3 Статуту ПАТ «ДТЕК Київські електромережі», товариство є правонаступником ПАТ «Київенерго».
Апелянт, його представник в судове засідання не з`явились, про час та дату судового розгляду повідомлені належним чином, тому колегія суддів вважає за можливе розглядати справу за їх відсутності у відповідності до положень ч. 2 ст. 372 ЦПК України.
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача, який з`явився у судове засідання, перевіривши наведені в апеляційній скарзі доводи, матеріали справи в межах апеляційного оскарження, вважає, що апеляційна скарга підлягає відхиленню, а судове рішення залишенню без змін на підставі наступного.
Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності від 04 травня 2005 року ОСОБА_2 має на праві приватної власності нежиле приміщення АДРЕСА_1 (а.с. 24).
21 березня 2005 року між позивачем ОСОБА_2 , як споживачем, та відповідачем ПАТ «Київенерго», як надавачем послуг з електропостачання, було укладено договір про постачання електричної енергії №60017 з постачання електроенергії до нежитлового приміщення АДРЕСА_1 , яке належить позивачу на праві приватної власності (а.с. 7-14).
24 березня 2017 року представниками ПАТ «Київенерго» було складено акт про порушення Правил користування електричною енергією №44163 щодо споживання позивачем електроенергії, в якому зазначено, що споживач електроенергії порушив ст.ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п. 3.3., 3.31., 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією, а саме - «пошкоджена пломба електропередавальної організації, пломба має сліди механічного впливу, яка встановлена на ввідному комутаційному апараті №70488555» (а.с. 15-16).
20 липня 2017 року ПАТ «Київенерго» було проведено засідання комісії щодо розгляду акта про порушення Правил користування електричною енергією №44163, за результатами якого складено протокол №1280 від 20 липня 2017 року, яким споживачу ОСОБА_2 нараховано до сплати 13 824,44 грн. за несанкціоноване використання електричної енергії та 562,56 грн. - витрат, понесених ПАТ «Київенерго» за проведення експертизи (а.с. 19-20).
До протоколу №1280 від 20 липня 2017 року долучено розрахунок вартості електроенергії, спожитої без обліку (договору) за актом порушень Правил користування електричною енергією №44163 від 24 березня 2017 року (а.с. 21).
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції вказував на те, що обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання дій комісії щодо розгляду зазначеного акта неправомірними сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права.
Постановою Київського апеляційного суду від 23 січня 2020 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 задоволено частково. Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року скасовано. Провадження у справі закрито з підстав, передбачених пунктом 1 частини першої статті 255 ЦПК України.
Судове рішення апеляційного суду мотивоване тим, що такий спосіб захисту прав як скасування протоколу щодо розгляду акта про порушення ПКЕЕ та визнання неправомірними дій комісії щодо розгляду зазначеного акта, не сприяє ефективному відновленню порушеного права. Отже, заявлений в цій справі спір не підлягає судовому розгляду. При цьому суд апеляційної інстанції послався на правові висновки, викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18, від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18 та від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18). 
Постановою Верховного Суду від 21 квітня 2021 року, вказане рішення скасовано, справу направлено до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
Касаційним судом наголошено на тому, що скасовуючи рішення місцевого суду про відмову в задоволенні позову ОСОБА_2 і закриваючи провадження у справі, апеляційний суд не врахував правового висновку, викладеного в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17 (провадження  № 12-137гс19) та не звернув уваги на те, що вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії. Тому висновок апеляційного суду про те, що ця справа не підлягає судовому розгляду є помилковим.
При цьому посилання апеляційного суду на правовий висновок, викладений в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 березня 2018 року у справі № 800/559/17, від 03 квітня 2018 року у справі № 9901/152/18, від 30 травня 2018 року у справі № 9901/497/18 та від 06 лютого 2019 року у справі № 522/12901/17-ц (провадження № 14-503цс18), є безпідставним, оскільки в зазначених справах питання щодо визнання недійсним та скасування рішення комісії електропередавальної організації не було предметом розгляду.
Переглядаючи справу, з урахуванням наведеного, судом апеляційної інстанції встановлено таке.
Відповідно до правового висновку, висловленого Великою Палатою Верховного Суду від 14 січня 2020 року у справі № 910/17955/17,  вимога про скасування рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії, оформлене протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.
Таким чином, позовні вимоги, заявлені позивачем підлягають розгляду по суті.
Апеляційний суд, визначившись з відповідачем у справі та розглянувши заперечення щодо заміни відповідача, вказує, що наведені в апеляційній скарзі заперечення на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 22 травня 2019 року про залучення до участі у справі ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» як правонаступника ПАТ «Київенерго» не заслуговують на увагу, оскільки наявними у справі доказами підтверджено, що ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» є правонаступником ПАТ «Київенерго» в частині майна, прав та обов`язків, пов`язаних з провадженням діяльності з постачання електричної енергії. Отже, місцевий суд дійшов обґрунтованого висновку про залучення до участі у справі ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» як правонаступника ПАТ «Київенерго». 
Клопотання про заміну сторони було заявлено ПАТ «Київенерго», документи щодо правонаступництва надано. /т. 1 а.с. 142-143/
Крім того, у зв`язку зі змінами процесуального законодавства, у задоволенні клопотання відповідача відмовлено, відповідно до ст. 55 ЦПК України, судом першої інстанції правомірно, за власною ініціативою залучено правонаступника.
Таким чином,  доводи апеляційної скарги щодо заміни правонаступника ПАТ «Київенерго» на ПАТ «ДТЕК Київські електромережі» висновків суду першої інстанції не спростовують та містяться на формальних міркуваннях.
Щодо розгляду справи по суті, апеляційним судом встановлено, що звертаючись з позовом, в обґрунтування вимог позивач вказує, що 21 березня 2005 року він як споживач уклав з відповідачем як постачальником електричної енергії до нежилого приміщення АДРЕСА_1 , яке належить йому на праві приватної власності, договір про постачання електричної енергії № 60017. 
24 березня 2017 року представниками ПАТ «Київенерго» було складено акт про порушення № 44163, в якому зазначено, що споживач електроенергії порушив статті 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та пункти 3.3, 3.31, 6.40, 10.2 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31 липня 1996 року № 28 (далі - ПКЕЕ, Правила), а саме - пошкоджена пломба № 70488555 електропередавальної організації, пломба, яка встановлена на ввідному комутаційному апараті, має сліди механічного впливу.
Наголошував, що він не був присутнім при перевірці та огляді нежилого приміщення працівниками ПАТ «Київенерго». 
20 липня 2017 року ПАТ «Київенерго» було проведено засідання комісії щодо розгляду акта про порушення від 24 березня 2017 року № 44163, за результатами якого прийнято рішення, оформлене протоколом № 1280, яким йому нараховано до сплати 13 824,44 грн за несанкціоноване використання електричної енергії та 562,56 грн - витрат, понесених ПАТ «Київенерго» на проведення експертизи. 
В пункті 2 акта про порушення від 24 березня 2017 року № 44163 не зазначено відомостей про встановлення пломби № 70488555, а комісія при розгляді цього акта всупереч пункту 6.40 ПКЕЕ не надала та не розглянула належних документів щодо встановлення вказаної пломби та її передачі споживачу на відповідальне збереження.
Враховуючи викладене, ОСОБА_2 просив визнати недійсним та скасувати рішення комісії постачальника електроенергії ПАТ «Київенерго», оформлене протоколом від 20 липня 2017 року № 1280, щодо нарахування йому до сплати 13 824,44 грн за несанкціоноване використання електричної енергії та 562,56 грн - витрат, понесених ПАТ «Київенерго» за проведення експертизи.
Суд першої інстанції, з чим погоджується апеляційний суд вірно вказував на те, що складений працівниками електропостачальної організації акт та протокол про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією такого порушення, що було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил, не встановлює для споживача будь-яких обов`язків і є різновидом претензії.
Крім того, апеляційним судом наголошується на тому, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електроенергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені (п. 3.3 ПКЕЕ).
Факт пломбування і передачі на збереження пломби № 70488555 підтверджується актом про опломбування засобів обліку електроенергії від 01.11.2011 № 3989 та інвентаризаційним описом від 24.06.2014.
В акті зазначено суть виявленого порушення із посиланням на відповідні норми законодавства, а також зафіксовано всі вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу не облікованої електроенергії.
Пломбу № 70488555 досліджено державним науково-дослідним експертно-криміналістичним центром: в наданій на дослідження одноразовій номерній пломбі № 70488555 є сліди несанкціонованого втручання.
Таким чином,  доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та містяться на формальних міркуваннях.
Відповідно до ч.1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст.  375, 381, 382 ЦПК України, суд,  - 

П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу  представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 22 травня 2019 року про залучення правонаступника та рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року - залишити без задоволення.
Ухвалу Дарницького районного суду міста Києва від 22 травня 2019 року про залучення правонаступника - залишити без змін.
Рішення Дарницького районного суду міста Києва від 13 листопада 2019 року - залишити без змін.  
Постанову суду апеляційної інстанції може бути оскаржено у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Головуючий:                                        Судді: