П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

16 червня 2021 р.	м.Одеса	Справа № 400/16/20	
Головуючий в 1 інстанції: Біоносенко В. В.
          
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача – Федусика А.Г.,
суддів: Єщенка О.В. та Шевчук О.А.,
при секретарі – Пальоній І.М., 
за участю: представника апелянта – Стірус Алли Анатоліївни,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м.Одесі апеляційну скаргу Чорноморського національного університету імені Петра Могили на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року по справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до Чорноморського національного університету імені Петра Могили про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю),-

В С Т А Н О В И В:

У січні 2020 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області (далі ДСНС) звернулось до суду з адміністративним позовом до Чорноморського національного університету імені Петра Могили про застосування заходу реагування у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення роботи об`єкта перевірки - гуртожитку №1, розташованого за адресою: вул.Погранична, 82, Миколаїв, експлуатації його будівель, споруд та приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року позов задоволено. 
Не погоджуючись з даним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу.
В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апелянт просив його скасувати та відмовити в задоволенні позову повністю.
Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.
З матеріалів справи вбачається, що посадовими особами Заводського РВ м.Миколаїв ГУДСНС України у Миколаївській області у період з 17 грудня 2019 року по 18 грудня 2019 року, згідно наказу ГУДСНС України у Миколаївській області від 12 грудня 2019 року №612, посвідчення на проведення перевірки від 17 грудня 2019 №466 та доручення Прем`єр-міністра України від 11 грудня 2019 року №44205/1/1-19, у присутності коменданта гуртожитку №1 ЧНУ імені Петра Могили та головного фахівця з питань цивільного захисту ЧНУ імені П.Могили, здійснено планову перевірку гуртожитку №1 ЧНУ імені Петра Могили, розташованого за адресою: Погранична, 82, Миколаїв, в ході якої перевірено дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. 
За результатами перевірки складено акт проведення планового заходу державного №479 від 18 грудня 2019 року, у якому зафіксовано факт виявлених порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, їх детальний опис з посиланням на відповіді вимоги законодавства.
Позивачем зазначено, що серед виявлених порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, зазначених в акті, є особливо небезпечні, оскільки створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:
- допускається встановлення глухих металевих грат на вікнах 1-го поверху гуртожитку без можливості їх розкривання або знімання (порешено п.2.16 розділу ІІІ ППБУ,відповідно до якого, у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди грат, останні повинні розкриватися, позсуватися або зниматися);
- не демонтовано на шляхах евакуації гуртожитку в приміщенні холу опорядження (облицювання) стелі, не визначено показники щодо пожежної небезпеки на оздолювальні матеріали стелі та групу горючості (порушено п.9 розділу ІІ ППБУ, відповідно до якого , застосування у будівництві й на виробництві матеріалів і речовин, на які відсутні показники щодо пожежної небезпеки забороняється; порушено п. 2.17 глави 2 розділу ІІІ ППБУ, відповідно до якого у приміщеннях громадського призначення (крім приміщень, розташованих у будинках 5 ступеня вогнестійкості), в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель забороняється з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж Г2, В2, Д2, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 осіб; Г1, В1, Д1, Т2- для приміщень, у яких можливе перебування 1500 та більше осіб);
- не забезпечено захист будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008; Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд, а саме відсутній Блискавкозахист ( порушено п.2.21 розділу ІІ ППБУ, відповідно до якого захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008);
- під час експлуатації об`єкта знижується клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкод, а саме: не встановлені протипожежні двері, які відокремлюють приміщення електрощитової від інших приміщень (порушено п.22 розділу ІІ ППБУ, п. 2.3 розділу ІІІ ППБУ, відповідно до яких під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта. Під час експлуатації об`єктв не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах);
- не забезпечено евакуаційним освітленням сходові клітини, коридори, проходи та інші шляхи евакуації в гуртожитку (порушено п.2.31 розділу ІІ ППБУ, відповідно до якого сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи , коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування у будинку людей);
- під час експлуатації об`єкту допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема, приміщення гуртожитку, не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією відповідно до вимог ДБН В.2.5.-56:2014 "Системи протипожежного захисту" (порушено п. 22 розділу ІІ ППБУ, п. 2.3 розділу ІІІ ППБУ, відповідно до яких, під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта. Будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56.2014 "Системи протипожежного захисту");
- працівників об`єктів не забезпечено придатними до застосування засобами індивідуального захисту органів дихання (порушено п. 2 ст. 20 КЦЗ, відповідно до якого завдання і обов`язки суб`єктів господарювання належить забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту), 
Наявність вказаних порушень і стала підставою для звернення до суду з даним позовом.
Приймаючи спірне рішення суд першої інстанції вважав, що не усунуті порушення є такими, що створюють реальну загрозу життю та здоров`ю студентів та працівників, а також врахував, що Чорноморський національний університет імені П.Могили несе відповідальність перед особою, суспільством і державою за безпечні умови освітньої діяльності.
Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції вірними і такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України з огляду на таке.
За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Відповідно до ст.64 Кодексу цивільного захисту України, ДСНС України здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. ДСНС України здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
При цьому, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежно-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Згідно частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; порушення правил поводження з небезпечними речовинами; відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Статтями 68, 70 Кодексу цивільного захисту України визначено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до преамбули Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).
Частиною 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг допускається за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування. Вжиття інших заходів реагування, передбачених законом, допускається за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного нагляду (контролю) чи його заступника, а у випадках, передбачених законом, - із наступним підтвердженням обґрунтованості вжиття таких заходів адміністративним судом.
Частина 7 статті 7 цього Закону визначає, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Так, з матеріалів справи, зокрема, заперечень та апеляційної скарги (а.с.130) вбачається, що відповідачем не заперечується факт наявності порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, вказаних у акті перевірки. Відповідачем було зазначено, що більшість порушень на час розгляду справи було повністю усунуто, що підтверджується двостороннім актом, який міститься в матеріалах справи, а для усунення решти порушень відповідачу необхідні додатковий час та кошти.
Крім того, з матеріалів справи вбачається, що представниками позивача вже після винесення рішення суду першої інстанції було організовано ще один позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якого було складено акт №56 від 01 березня 2021 року, відповідно до якого встановлено наявність порушень, які можуть призвести до пожеж та аварій, а саме:
- під час експлуатації об`єкту допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема приміщення гуртожитку, не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією відповідно до вимог ДЕН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» з підписанням актів (Акт прийняття монтажних робіт, Акт введення в експлуатацію та перевірки, Акт прийняття);
- не забезпечено захист будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а саме: відсутній блискавкозахист;
- працівників об`єкта не забезпечено придатними до застосування засобами індивідуального захисту органів дихання з розрахунку 1 фільтрувальний протигаз і 1 респіратор на одну особу та додатково 2% загальної кількості працюючого населення у разі застосування ядерної зброї та інших видів зброї масового знищення проти України.
Доказів повного усунення вказаних порушень суду надано не було.
Окремо колегія суддів зазначає, що на підтвердження усунення порушень відповідачем було заявлено, зокрема, про укладання договору на виконання робіт №391 від 18 травня 2021 року, предметом якого є виготовлення проектно-кошторисної документації щодо капітального ремонту системи блискавкозахисту гуртожитку.
Разом з тим, судова колегія вважає, що укладання вказаного договору з метою усунення порушень не є тотожнім такому усуненню, а може вважатись лише вчиненням дій щодо належного усунення, чого, однак, що недостатньо для повноцінного та безпечного функціонування гуртожитку, при цьому вказаний правочин направлений лише на розроблення проектної документації, а не фактичного монтажу блискавкозахисту гуртожитку.
З огляду на зазначене, враховуючи, що наявність встановлених порушень впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та, як наслідок, може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей, колегія суддів приходить до висновку, що саме повне зупинення роботи є належним заходом, направленим на захист життя і здоров`я людей.
Підсумовуючи викладене колегія суддів зазначає, що оскільки відповідачем не надано доказів усунення всіх порушень, які зафіксовано в актах перевірки на час ухвалення рішення судом першої інстанції, то суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про застосування до відповідача заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи, експлуатації його будівель, споруд та приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін, відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, суд апеляційної інстанції -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Чорноморського національного університету імені Петра Могили - залишити без задоволення, а рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року – без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Повний текст судового рішення виготовлений 17 червня 2021 року.

Головуючий суддя 	 	Федусик А.Г.	
Судді	    	Єщенко О.В.    Шевчук О.А.